חסידות סאטמר
![](/images/thumb/3/36/%D7%A1%D7%90%D7%98%D7%9E%D7%90%D7%A8_4.jpg/250px-%D7%A1%D7%90%D7%98%D7%9E%D7%90%D7%A8_4.jpg)
![](/images/thumb/0/02/%D7%98%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%91%D7%95%D7%9D.jpg/250px-%D7%98%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%91%D7%95%D7%9D.jpg)
חסידות סאטמר, מסתעפת מהרה"ק רבי משה מאוהל, בעל הישמח משה זצ"ל. ממשיכי השושלת היו רבי יקותיאל יהודה בעל הייטב לב, ובנו בעל הקדושת יום טוב, רבי חנניא יום טוב ליפא טייטלבום.
החסידות ידועה בעיקר בשביל הגה"ק רבי יואל טייטלבום, האדמו"ר מסאטמר, שנודע במלחמתו החריפה נגד הציונות. למרות שגם אדמו"רי חב"ד השתתפו במלחמה זו, החל מאדמו"ר הרש"ב, ובהמשך אף אדמו"ר הריי"צ והרבי, ששיטותיהם הק' בענין הציונות, מדינת ישראל ואתחלתא דגאולה, היו שוות, אם כי דרך המלחמה היתה אחרת ושונה לגמרי.[1].
לאחר פטירתו של רבי יואל הוכתר אחיינו רבי משה טייטלבום לממשיך הדרך. חלק ניכר בקרב חסידי סאטמר לא קיבלו את מרותו והקימו לעצמם רשת מוסדות בשם 'בני יואל'.
רבי משה היה אצל הרבי בשנת תשי"ח כדי לבקשו להגן על סטמר בעקבות מאבק בינם לבין הציונים. רבי משה אמר אחר כך כי מכל הרבנים שביקר אצלם הוא היחיד שדעתם תאמה במאה אחוז. הרבי אמר לו, כי אינו יוצא לפומבי אך ורק משום שהוא חושש למידת התועלת שבזה. לעומת זאת, מאחורי הפרגוד הוא אף פועל ברק ראשי הציונות, וכן כנראה הבטיח שבחג הגאולה 'י"ב בתמוז יזכיר את העניין.[2]
בניו של רבי משה, רבי אהרן ורבי יקותיאל יהודה הוכתרו למנהיגי קהילות סאטמר עוד בחיי אביהם. רבי משה תמך כל ימיו בבנו רבי אהרן ואף הכתיר אותו לרב ב'קרית יואל' שבעיירה 'מונרו'. לקראת סוף שנת תשנ"ו חלה האדמו"ר רבי משה, ובתחילת שנת תש"ס הכתיר את בנו רבי יקותיאל יהודה לרב הקהילה. בשנת תשס"ב כתב שני מכתבים לבנו רבי אהרן בהם מפטר אותו מרבנות הקהילה וממנה את בנו רבי יקותיאל יהודה.
בתקופת מבצע אנטבה היו חיכוכים בין חסידות חב"ד וסאטמר, סביב הגדרת המבצע. בחודש טבת שנת תשל"ז נזרקו אבנים על טנק מבצעים ופעם קשקשו חסידי סאטמר על האוהל. פרשיה כואבת נוספת היא כששני חסידי סאטמר הגיעו לאהל והביאו לשם פגר של חזיר. הרבי אז זעק על עניין זה ואמר שחייהם בסכנה ותקוותם היחידה היא לסור שוב לאהל ולבקש את מחילתו של אדמו"ר הריי"צ[דרוש מקור]. אחד מאותם חסידים אכן הלך לשם וביקש סליחה ומחילה. חסיד אחר סירב ללכת והוא חלה לפתע ונפטר[דרוש מקור]. הרב אברהם מענדל וכטר, שהיה חסיד סטמר ונהיה חסיד חב"ד, נזרק על ידי חסידי סטמר מחוסר בגדים, לכביש סואן בלב גשר וויליאמסבורג. הרב פנחס קארף שמסר שיעור תניא, נגזז זקנו. בין חסידי סאטמר ישנו וויכוח האם פעולות איבה אלו היו בגיבוי האדמו"ר או שנעשו על ידי קומץ חסידים.
כיום התמעטו החיכוכים מעשיים בין חב"ד וסטמר. האדמו"רים החדשים של סטמר, רבי אהרן טייטלבום ורבי יקותיאל יהודה טייטלבום, נחשבים לידידי חב"ד והאחרון אף ביקר בבית חב"ד.
בחודש אדר תש"ע, הבהיר הרב ישראל יוסף הנדל רבה של קהילת חב"ד במגדל העמק, כי הנוהג שהתקבל לא לאכול מהכשר של סאטמר ובעלז, בעינו עומד, כי איש לא שינה את הפסקי דין הקודמים.[3]
קישורים חיצוניים
ידיעה רבנים חב"דיים מבקרים אצל אדמו"רי החסידות -
ראו עוד
הערות שוליים
- ↑ כמפורט בערך יואל טייטלבום.
- ↑ חב"ד און ליין
- ↑ בראיון לשבועון כפר חב"ד גיליון י"ח אדר תש"ע.
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |