ישראל אברהם פרטיגול: הבדלים בין גרסאות בדף
שלום עליכם (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 36: | שורה 36: | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אדמו"רי סקולען|פרטיגול ישראל אברהם]] | [[קטגוריה:אדמו"רי סקולען|פרטיגול ישראל אברהם]] | ||
{{סדרה|הקודם=האדמו"ר רבי [[אליעזר זוסיא פרטיגול]]|רשימה=אדמו"רי [[סקולן]]|שנה=[[תרפ"ג]] - [[תשע"ט]]|הבא= | {{סדרה|הקודם=האדמו"ר רבי [[אליעזר זוסיא פרטיגול]]|רשימה=אדמו"רי [[סקולן]]|שנה=[[תרפ"ג]] - [[תשע"ט]]|הבא= האדמו"ר רבי ישעיה יעקב פרטיגול}} |
גרסה מ־20:20, 2 באפריל 2019
![](/images/thumb/c/cc/%D7%94%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg/300px-%D7%94%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg)
רבי ישראל אברהם פרטיגול[1] (י"ח בסיון תרפ"ג - כ"ה אדר ב' תשע"ט) היה האדמו"ר השני מסקולען, בנו של רבי אליעזר זוסיא פרטיגול מייסד חסידות סקולען וידיד חסידות חב"ד.
קורות חייו
הרב פרטיגול נולד בי"ח בסיון תרפ"ג לרבי אליעזר זוסיא ושיינא רחל פרטיגול. לאחר מלחמת העולם השניה פעל יחד עם אביו להצלת יהודים ובעיקר ילדים יתומים. ביום א' בניסן שנת תשי"ט נכלא יחד עם אביו ופעילותם הופסקה. חמישה חודשים ישבו בכלא ובצינוק וסבלו יסורים קשים. ביום שישי ערב שבת קודש 'נחמו' שנת תשי"ט הם שוחררו[2], אך מאחר שלא רצו לחלל שבת הושארו בכלא עוד כמה ימים.
בהקדמה לספרו "שם ושארית ישראל" שהוציא הרב פורטיגול מכתבי אביו, הוא מתאר את המאסר: "וממש היה כפסע ביני לבין המות, כי לא היה דרך הטבע להנצל מהם, ובדרך נס ממש נצלנו ממוות לחיים". כעבור שנה, ביום א' בניסן שנת תש"כ, יצא יחד עם אביו מרומניה והתיישב בשכונת קראון הייטס בברוקלין שבניו יורק, שם פתח אביו בית כנסת והמשיך בפעולותיו להצלת יהודי רומניה.
בכ"ה באדר ב' תשע"ט לאחר מחלה ואישפוז ארוך מצבו הרפואי התדרדר והוא נפטר בגיל 95 כשהוא נחשב לזקן האדמו"רים באותו עת.
הקשר עם חב"ד
![](/images/thumb/d/db/%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%90%D7%91%D7%9C%D7%A1%D7%A7%D7%99_%D7%95%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg/250px-%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%90%D7%91%D7%9C%D7%A1%D7%A7%D7%99_%D7%95%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg)
בשנת תשמ"ח הגיע רבי ישראל אברהם לנחם את הרבי על פטירת רעייתו, מרת חיה מושקא שניאורסון. הם שוחחו בעניין מה שנאמר "ואל עפר תשוב"[3] במהלך הביקור אמר לו הרבי:
בודאי ידוע לכם על דבר הקשר שהיה בין ליובאוויטש וסקולן בפעולות שנעשו במדינה ההיא.
מידי שנה שולח הרב פרטיגול את הרב ירחמיאל זלצר, נציגו לחגיגת סיום הרמב"ם בקראון הייטס. מדברי הרב זלצר בסיומי הרמב"ם בשם רבו האדמו"ר רבי ישראל אברהם פרטיגול מסקולן (בשנים תש"נ עד תשנ"ד):
יזכה הרבי מליובאוויטש להנהיג את העולם עד ביאת משיח צדקנו במהרה בימינו אמן.. הנני מסיים במילוי שליחותי מאת אדמו"ר מסקולן שליט"א שביקשני למסור את ברכתו, שכל מעשיה של ליובאוויטש לתורה ויהדות יהיו בהצלחה רבה ברכה מיוחדת לכבוד-קדושת האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א שיזכה בתוך כלל ישראל ללכת לקראת משיח צדקנו במהרה בימינו אמן. "האדמו"ר מסקולען שליט"א בקשני למסור את ברכתו: ברוכים יהיו כל לומדי הרמב"ם די בכל אתר ואתר, וברוך יהיה האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א שיתרפא ברפואה שלימה, ויזכה להוביל את כלל ישראל לגאולה שלימה.
שנת תשע"א, במהלך ביקורו במולדובה, ביקר במוסדות חב"ד בעיר הבירה קישינב והתוועד ידיד נעוריו, שליח הרבי ורבה הראשי של מולדובה, הרב זלמן טוביה אבלסקי - שיחדיו למדו ופעלו להצלת יהודים ברומניה הקומניסטית. בהתוועדות העלו זכרונות מהתקופה ההיא.
ראו גם
קישורים חיצונים
הערות שוליים
- ↑ מקור השם "פרטיגול" הוא מפני שהמשפחה מוצאה מגולי פורטוגל אשר השתקעו ברוסיה.
- ↑ היה זה כשר' אליעזר זוסיא היה באמירת "הודו" שבתפלת המנחה של ערב שבת. כשאחז במילים "יוציאם מחושך וצלמות", נפתחה הדלת והוא התבשר על שחרורו.
- ↑ בנושא "ואל עפר תשוב" אמר הרבי: "בהכרח לומר שהמעבר ד"ואל עפר תשוב", אינו אלא כדי שעל ידי זה יתוסף עוד יותר בקיום המצוות, שהרי לאחר תחיית המתים יהיה קיום המצוות בתכלית השלימות, כמצות רצונך. אמנם בימים אלו יוצאים ידי חובת "ואל עפר תשוב" באופן ד"נשמות בגופים" - על ידי עבודת הביטול דונפשי כעפר לכל תהיה"."
הקודם: האדמו"ר רבי אליעזר זוסיא פרטיגול |
אדמו"רי סקולן תרפ"ג - תשע"ט |
הבא: האדמו"ר רבי ישעיה יעקב פרטיגול |