יהדות מרוקו: הבדלים בין גרסאות בדף
(34 גרסאות ביניים של 9 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
[[קובץ:מרוקו_תשכז.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[התוועדות חסידית]] במרוקו - [[תשכ"ז]] במרכז התמונה הרב [[שלום משאש]] רבה הראשי של מרוקו]] | [[קובץ:מרוקו_תשכז.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[התוועדות חסידית]] במרוקו - [[תשכ"ז]] במרכז התמונה הרב [[שלום משאש]] רבה הראשי של מרוקו]] | ||
[[קובץ:מונסיגו בוסקילה מאשאש.jpg|ממוזער|ב[[ניו יורק]] הרב [[שלום משאש]] (שלישי מימין) נפגש עם הרבי יחד עם הרב [[ידידיה מונסוניגו]] רבה של מרוקו (ראשון מימין) והרב [[דוד בוסקילה]] (שני מימין) בסיומה של [[תהלוכת ל"ג בעומר]], י"ח באייר תש"נ]] | [[קובץ:מונסיגו בוסקילה מאשאש.jpg|ממוזער|ב[[ניו יורק]] הרב [[שלום משאש]] (שלישי מימין) נפגש עם הרבי יחד עם הרב [[ידידיה מונסוניגו]] רבה של מרוקו (ראשון מימין) והרב [[דוד בוסקילה]] (שני מימין) בסיומה של [[תהלוכת ל"ג בעומר]], י"ח באייר תש"נ]] | ||
'''מרוקו''' הינה מדינה בצפון אפריקה, בה התקיימו בעבר קהילות [[יהודי]]ות מפוארות הנימנות על [[יהדות ספרד]], וכיום נותרו בה | '''מרוקו''' הינה מדינה בצפון אפריקה, בה התקיימו בעבר קהילות [[יהודי]]ות מפוארות הנימנות על [[יהדות ספרד]] ובמדינה כולה גרו מאות אלפי יהודים, וכיום נותרו בה אלפי יהודים בלבד{{הערה|לפי ויקיפדיה בערך יהדות מרוקו - כ-2000 יהודים}}. [[הרבי]] שלח שלוחים למרוקו והבולטים שבהם: הרב [[שלמה מטוסוב]] מנהל רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]] ובא כח [[הרבי]] במרוקו, הרב [[מיכאל ליפסקר]] השליח ל[[מקנס]], הרב [[שלום איידלמן]] - ראש הישיבה ובית מדרש לרבנים ב[[קזבלנקה]], הרב [[יהודה לייב רסקין]] - מנהל ופרצת ובית רבקה בקזבלנקה. והשלוחים הפעילים כיום במרוקו: הרבנית גיטל איידלמן אלמנת הרב [[שלום איידלמן]], הרבנית רייזל רסקין אלמנת הרב [[יהודה לייב רסקין]], הרב [[לוי באנון]] ורעייתו חנה. תחת אחריות רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]], בשנות הי' נוסדו על ידי הרב שלמה מטוסוב, מוסדות חב"ד ב-70 ערים וישובים ברחבי מרוקו, בהם למדו אלפי תלמידים מידי שנה{{הערה|בתולדות [[חב"ד במרוקו]] ע' 375, ישנה רשימה של 69 ערים עיירות וכפרים במרוקו, בהם ישנם מוסדות רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]], לרשימה יש להוסיף את הערים המרכזיות - בהם השלוחים ניהלו מוסדות עם תלמידים רבים - שאינן נכללות ברשימה זו: [[קזבלנקה]] ומקנס}}. קבוצות מהבוגרים נסעו לפי הוראות הרבי ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים ברינואה]] ו[[בית רבקה (צרפת)|בית רבקה בעיירת יער בצרפת]]. [[הרבי]] הקים את אימפריית השליחות ומוסדות רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]], באמצעות משלוח שליחים, ובמתן הכוונה מדוייקת באמצעות הוראות ומענות רבים. הרבי שלח מכתבים עם הוראות והדרכות מפורטות בקשר להקמת והתפתחות מוסדות חב"ד במרוקו, פעילות השלוחים, הוראות פרטניות לגבי תלמידים ועוד ועוד. ההוראות נמצאות ב[[אגרות קודש]], ואחרות בספר [[תולדות חב"ד במרוקו (ספר)]] ובחיבור 'תכתב זאת' זכרונות השליח הרב [[מיכאל ליפסקר]] ובתשורות משפחתיות. שלוחי הרבי זכו ליחידויות בהן קיבלו הוראות והבהרות לגבי פעילות חב"ד במרוקו, כך גם השלוחים ובני משפחותיהם זכו לקירובים רבים וייחודים. | ||
==התחלת השליחות== | |||
== | בתקופה שלפני הסתלקותו ביקש אדמו"ר הריי"צ להרחיב את גבולות השליחות כפי שהיתה בשנים קודמות בערי [[אוזבקיסטן]], [[גרוזיה]] והקווקז, גם ל[[צפון אפריקה]]. זמן קצר לפני [[הסתלקות הרבי הריי"צ]] אמר{{הערה|הרב [[שמואל אלעזר הלפרין]], [[ספר הצאצאים]] תש"מ, עמ' 195}}: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=מקום יש להתגדר בו. לכו אל [[יהודי]] מרוקו שצריכים ל[[מלמדים]] ומורים והרביצו [[תורה]] ביניהם. אין חילוק בין [[בני ישראל]] אם אשכנזים או ספרדים המה. כולנו בני [[אברהם]] [[יצחק]] ו[[יעקב]] אנחנו, ולנו א-ל אחד בשמים ותורה אחת בארץ}}. | |||
כדי להוציא את השליחות לפועל עסק אדמו"ר הריי"צ בבירורים לגבי יהדות מרוקו. במקביל, החלו גישושים ראשוניים מול ארגון ה[[ג'וינט]] כאשר הרב [[בנימין גורודצקי]] – בא כחו של הרבי ומנהל הלשכה האירופאית לעזרת פליטים וסידורם – נפגש עם מר משה בקלמן ממשרד הג'וינט ב[[פריז]]. | |||
למרות שהג'וינט לא הראה נכונות לדבר על תקציב והיה ברור כי ייסוד מוסדות ושליחת שלוחים למרוקו יעלו הון עתק, הרי שאדמו"ר הריי"צ כבר נתן את ההוראה להתחיל בשליחות בפועל. היה זה בשלהי חודש [[טבת]] [[תש"י]], שבועיים לפני הסתלקותו, כאשר פנה אל חתנו [[הרבי]] והורה לו לפעול בצפון אפריקה{{הערה|תולדות חב"ד במרוקו עמוד 20}}. | |||
כך סיפר הרבי בעצמו באגרת מכ"א סיון תשי"א: | |||
{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=שבועיים לפני ההסתלקות של כ"ק מו"ח אדמו"ר זצוקללה"ה נבג"מ זי"ע הוא אמר לי, שהיה צריך להתחיל בעבודת חינוך הכשר בצפון אפריקה, שם נמצאת קבוצה גדולה של יהודים – כן ירבו – ויהודים יראים, והחפצים בחינוך כשר עבור ילדיהם, אלא שמפני העניות הגדולה שלהם לחלק גדול מהם אין אפשרות להוכיח זאת [להעניק חינוך כשר]}}. | |||
באותם ימים בחר אדמו"ר הריי"צ את השליח הראשון – הרב מיכאל ליפסקר, שבאותם ימים שהה בצרפת. יומיים לאחר שתמו שבעת ימי האבל על אדמו"ר הריי"צ, בכ' שבט, פנה הרבי אל הרב מיכאל ליפסקר כדי לקיים את דברי אדמו"ר הריי"צ. כך היתה מרוקו למקום השליחות הראשון שהרבי שלח אליו שלוחים עם עלותו על כס נשיאות חב"ד{{הערה|תולדות חב"ד במרוקו עמוד 20}}. | |||
==השלוחים== | |||
* הרב [[שלמה מטוסוב]]. בחודש [[חשוון]] [[תשי"א]] בהוראת הרבי יצא לשליחות במרוקו - הרב [[שלמה מטוסוב]], שהיה גם ה[[שליח]] הראשון אותו שלח [[הרבי]] עצמו ובהוראת הרבי, כיהן כשליח בעיר [[קזבלנקה]] וכמנהל מוסדות חב"ד | * הרב [[מיכאל ליפסקר]]; זמן קצר לאחר הסתלקות הרבי הריי"צ, הרב [[מיכאל ליפסקר]] יצא למרוקו, לאחר ש[[הרבי]] כתב לו שזו הייתה הוראתו של [[הרבי הריי"צ]] בימיו האחרונים. הרב ליפסקר הגיע לעיר [[מקנס]] ב[[חודש אייר]] [[תש"י]], והחל בפעילות במקום בייסוד ישיבה, בסיועו של הרב [[רפאל ברוך טולידנו]] רבה של מקנס {{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]] ע' 19-21. הרב [[מיכאל ליפסקר]], 'תכתב זאת'}}. | ||
* הרב [[שלמה מטוסוב]]. בחודש [[חשוון]] [[תשי"א]] בהוראת הרבי יצא לשליחות במרוקו - הרב [[שלמה מטוסוב]], שהיה גם ה[[שליח]] הראשון אותו שלח [[הרבי]] עצמו ובהוראת הרבי, כיהן כשליח בעיר [[קזבלנקה]] וכמנהל רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]]. הקים מוסדות חב"ד בלמעלה מ70 ערים וישובים ברחבי מרוקו. | |||
במהלך השנים הצטרפו לשליחות במרוקו שלוחים נוספים, בהוראת הרבי: | במהלך השנים הצטרפו לשליחות במרוקו שלוחים נוספים, בהוראת הרבי: | ||
שורה 21: | שורה 28: | ||
*הרב [[ניסן פינסון]] ל[[קזבלנקה]] בשנת תשי"ג | *הרב [[ניסן פינסון]] ל[[קזבלנקה]] בשנת תשי"ג | ||
*הרב [[סעדיה ליברוב]], בשנת [[תשי"ג]], לעיר מידלט | *הרב [[סעדיה ליברוב]], בשנת [[תשי"ג]], לעיר מידלט | ||
*הרב [[עזריאל חייקין]] ל[[אגאדיר]] | *הרב [[עזריאל חייקין]] ל[[ישיבת חב"ד באגאדיר|אגאדיר]] | ||
*הרב [[שלום איידלמן]] בשנת [[תשי"ט]] ל[[קזבלנקה]] | *הרב [[שלום איידלמן]] בשנת [[תשי"ט]] ל[[קזבלנקה]] | ||
*הרב [[יהודה לייב רסקין]] בשנת [[תש"כ]], לעיר [[קזבלנקה]] | *הרב [[יהודה לייב רסקין]] בשנת [[תש"כ]], לעיר [[קזבלנקה]] | ||
שורה 30: | שורה 37: | ||
*הרב [[מנחם מענדל ערד]] למרקש{{הערה|אודות פעילותו - [[חב"ד במרוקו]] ע' 359-360}}. | *הרב [[מנחם מענדל ערד]] למרקש{{הערה|אודות פעילותו - [[חב"ד במרוקו]] ע' 359-360}}. | ||
השלוחים למרוקו, יצאו לשליחות על פי הוראות פרטניות מהרבי, ובשנות שליחותם קיבלו הוראות ישירות מהרבי לצד הכוונות כלליות שהגיעו דרך הרב [[בנימין גורודצקי]]. | השלוחים למרוקו, יצאו לשליחות על פי הוראות פרטניות מהרבי, ובשנות שליחותם קיבלו הוראות ישירות מהרבי לצד הכוונות כלליות שהגיעו דרך הרב [[בנימין גורודצקי]]{{הערה|ראה בספר תולדותיו זכרון}}. | ||
הרבי התעניין מאוד בעבודת השליחות במרוקו, ועודד את השלוחים ללא הרף באמצעות אגרות, מענות, ודברים שנאמרו לשלוחים ביחידויות. בזמן קצר ביותר קמו מוסדות | הרבי התעניין מאוד בעבודת השליחות במרוקו, ועודד את השלוחים ללא הרף באמצעות אגרות, מענות, ודברים שנאמרו לשלוחים ביחידויות. בזמן קצר ביותר קמו מוסדות בשבעים ערים עיירות וכפרים. | ||
==הוראות הרבי== | ==הוראות הרבי== | ||
הרבי שלח מכתבים עם הוראות והדרכות מפורטות בקשר להקמת והתפתחות | [[הרבי]] שלח מכתבים עם הוראות והדרכות מפורטות בקשר להקמת והתפתחות רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]], פעילות השלוחים, הוראות פרטניות לגבי תלמידים ועוד ועוד. | ||
שלוחי הרבי זכו ליחידויות בהן קיבלו הוראות והבהרות לגבי | |||
רבות מההוראות נמצאות ב[[אגרות קודש]], ואחרות בספר [[תולדות חב"ד במרוקו (ספר)]] ובחיבור 'תכתב זאת' זכרונות השליח הרב [[מיכאל ליפסקר]] ובתשורות משפחתיות. | |||
שלוחי הרבי זכו ליחידויות בהן קיבלו הוראות והבהרות לגבי רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]] ופעילות חב"ד במרוקו, כך גם השלוחים ובני משפחותיהם זכו לקירובים רבים וייחודים. | |||
בהקפות של ליל [[שמיני עצרת]] [[ה'תשל"ו]] בחר [[הרבי]] בשליח הרב [[יהודה לייב רסקין]] כנציג מרוקו ב[[האו"ם החסידי|או"ם החסידי]]. | בהקפות של ליל [[שמיני עצרת]] [[ה'תשל"ו]] בחר [[הרבי]] בשליח הרב [[יהודה לייב רסקין]] כנציג מרוקו ב[[האו"ם החסידי|או"ם החסידי]]. | ||
== | ==רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]]== | ||
[[קובץ:בנימין גרודצקי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[בנימין אליהו גורודצקי]] [[שליח הרבי]] ל[[צפון אפריקה]] מחלק [[לחיים]] לתלמידי מוסדות חב"ד במרוקו]] | [[קובץ:בנימין גרודצקי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[בנימין אליהו גורודצקי]] [[שליח הרבי]] ל[[צפון אפריקה]] מחלק [[לחיים]] לתלמידי מוסדות חב"ד במרוקו]] | ||
מוסדות חב"ד במרוקו נקראים "אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש" על שם [[הרבי הריי"צ]] ובנשיאות [[הרבי]]{{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]] ע' 303}}. | מוסדות חב"ד במרוקו נקראים "אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש" על שם [[הרבי הריי"צ]] ובנשיאות [[הרבי]]{{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]] ע' 303}}. | ||
שורה 54: | שורה 65: | ||
*ספריות תורניות | *ספריות תורניות | ||
*מקוואות | *מקוואות | ||
==חב"ד ברחבי מרוקו== | |||
תחת אחריות רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]], בשבעים ערים עיירות וכפרים הרב [[שלמה מטוסוב]] הקים בהוראת [[הרבי]] - מוסדות חינוך חב"דיים - בכל רחבי המדינה שמרכזיהן היו ב[[קזבלנקה]], מקנס ו[[ישיבת חב"ד באגאדיר |אגאדיר]], בהן פעלו ישיבות לבחורים צעירים ומבוגרים עם פנימיה{{הערה|בתולדות [[חב"ד במרוקו]] ע' 375, ישנה רשימה של 69 ערים עיירות וכפרים במרוקו, בהם ישנם מוסדות חב"ד, לרשימה יש להוסיף את הערים המרכזיות - בהם השלוחים ניהלו מוסדות עם תלמידים רבים - שאינן נכללות ברשימה זו: [[קזבלנקה]] ומקנס}}. הפעולות נשאו פרי ומתוך התלמידים אלה היו אשר השתלבו במערכת החינוכית כמורים ומדריכים על פי הוראותיהם של שלוחי הרבי. וכך מסופר אודות תקופת התפתחות המוסדות, בספר "תולדות חב"ד במרוקו": "הפעולה נמשכת במרץ רב, מידי יום ביומו מתרבים התלמידים והתלמידות ומתווספים מוסדות חדשים. וכך מבוצעת מהפיכה שקטה אך עמוקה בחיי הרוח של יהדות מרוקו"{{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]], החלק השני בספר - "במדבר" מתמקד במוסדות חב"ד ברחבי מרוקו}}. | |||
הפעילות במרוקו נוהלה על ידי הרב [[שלמה מטוסוב]] מנהל המוסדות ובא כח הרבי במרוקו והאחריות הכוללת לפעילות חב"ד במרוקו, הייתה באחריות מנהל [[לשכת ליובאוויטש האירופאית]] ובא כח הרבי, הרב [[בנימין אליהו גורודצקי]]. כמובן שפעולה מקיפה זו הצריכה תקציב פיננסי גדול. ואכן תודות לתרומות ששיגר הרבי, לארגון הג'וינט{{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]] ע' 94 ואילך. הרב [[בנימין גורודצקי]], ספר זכרון, פרק מרוקו}}ותרומות של יהודים ממרוקו ומחוצה לה, הצליחו ומצליחים עד היום שלוחי הרבי בעבודתם המהפכנית הזאת. | |||
בשנת [[תשע"ז]] יצא לאור ספר [[חב"ד במרוקו]], הסוקר את פעילות השלוחים במרוקו. הספר נכתב על פי מקורות היסטוריים וראיונות וברובו מבוסס על [https://chabad.info/news/227525/ ארכיון מרוקו], הכולל אלפי מסמכים המתעדים בפרוטרוט את פעילות שלוחי הרבי במרוקו במשך השנים, כולל הוראות הרבי אליהם. | |||
==חב"ד [[קזבלנקה]]== | ==חב"ד [[קזבלנקה]]== | ||
השלוחים ב[[קזבלנקה]] ייסדו מוסדות חינוך מתאימים לכל הגילאים ובמשך שנים | השלוחים ב[[קזבלנקה]] ייסדו במסגרת רשת [[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]] - מוסדות חינוך מתאימים לכל הגילאים ובמשך כיובל שנים המנהל הראשי של המוסדות היה הרב [[שלמה מטוסוב]]{{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]], פרק ב- המנהל, ושם הוראות הרבי כי הרב מטוסוב יכהן כמנהל כלל מוסדות חב"ד במרוקו, ובא כוחו של הרבי במרוקו}}. ובתקופה מאוחרת - מוסדות בנים - ניהול ראשי הרב [[שלום איידלמן]]. מוסדות בית רבקה - הרב [[יהודה לייב רסקין]] והרבנית רייזל רסקין. | ||
'''ישיבת אהלי יוסף יצחק [[קזבלנקה]]''' - בה למדו תלמידים מגיל צעיר ועד חתונה. חלק מהבוגרים עברו ללמוד ב[[ישיבת תומכי תמימים ברינואה]]. אחרים השתלבו במערך הצוות החינוכי של מוסדות חב"ד במרוקו. ראשי הישיבה: הרב [[ניסן פינסון]] והרב [[שלום איידלמן]]{{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]], פרק טז-הישיבה}}. | '''ישיבת אהלי יוסף יצחק [[קזבלנקה]]''' - בה למדו תלמידים מגיל צעיר ועד חתונה. חלק מהבוגרים עברו ללמוד ב[[ישיבת תומכי תמימים ברינואה]]. אחרים השתלבו במערך הצוות החינוכי של מוסדות חב"ד במרוקו. ראשי הישיבה: הרב [[ניסן פינסון]] והרב [[שלום איידלמן]]{{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]], פרק טז-הישיבה}}. | ||
שורה 70: | שורה 88: | ||
'''ופרצת''' - פעילות מקיפה בתחום הפצת המעיינות, מבצעים וצבאות ה' - מנהל הרב [[יהודה לייב רסקין]], הרבנית רייזל רסקין{{הערה| [[חב"ד במרוקו]] תשע"ז, פרק ל-ופרצת במרוקו}}. | '''ופרצת''' - פעילות מקיפה בתחום הפצת המעיינות, מבצעים וצבאות ה' - מנהל הרב [[יהודה לייב רסקין]], הרבנית רייזל רסקין{{הערה| [[חב"ד במרוקו]] תשע"ז, פרק ל-ופרצת במרוקו}}. | ||
'''בית חב"ד אוהל חיים''' - הרב [[לוי באנון]] - פעילות בדגש על צעירים ונוער | '''בית חב"ד אוהל חיים''' - הרב [[לוי באנון]] - פעילות בדגש על צעירים ונוער{{הערה|נפתח בשנת תשפ"ג}} | ||
==חב"ד מקנס== | ==חב"ד מקנס== | ||
שורה 83: | שורה 101: | ||
לצד הישיבה פעל גם בית ספר לבנות 'בית רבקה'. | לצד הישיבה פעל גם בית ספר לבנות 'בית רבקה'. | ||
השליח לאגאדיר | השליח לאגאדיר היה הרב [[עזריאל חייקין]] פעל בעיר משנת [[תשט"ו]] עד שנת [[תשי"ח]], אז גורש מ[[מרוקו]]. | ||
באדר [[תש"כ]] ברעידת האדמה הגדולה באגאדיר, בניין ישיבת חב"ד באגאדיר קרס, חלק מהתלמידים נהרגו ונפצעו וחלקם ניצלו בנס. הרב [[שלמה מטוסוב]] הגיע לאגאדיר ופיקח על חילוץ ואיתור תלמידים. | באדר [[תש"כ]] ברעידת האדמה הגדולה באגאדיר, בניין [[ישיבת חב"ד באגאדיר]] קרס, חלק מהתלמידים נהרגו ונפצעו וחלקם ניצלו בנס. הרב [[שלמה מטוסוב]] הגיע לאגאדיר ופיקח על חילוץ ואיתור תלמידים. | ||
[[הרבי]] שיגר אגרות ודיבר בהתוועדות על האסון הגדול ברעידת האדמה והתלמידים שנהרגו. | [[הרבי]] שיגר אגרות עידוד ודיבר בהתוועדות על האסון הגדול ברעידת האדמה והתלמידים שנהרגו. | ||
כאשר יצא הספר [[חב"ד במרוקו]], פורסמה רשימת ניצולים ונספים מהישיבה-אשר חשפה לבני משפחות תלמידים נעדרים כי הרשימה מאששת את חששם שבן משפחתם לא אותר לאחר הרעידה ויתכן והועבר למדינה אחרת לאימוץ - מה שגרם להד תקשורתי רחב היקף בתקשורת הכללית והחב"דית, לצד צעדים פרקטיים בניסיון לאתר תלמידי ישיבת חב"ד אשר לא ידוע מה עלה בגורלם בזמן הרעידה{{הערה|[[חב"ד במרוקו]]}}. | כאשר יצא הספר [[חב"ד במרוקו]], פורסמה רשימת ניצולים ונספים מהישיבה-אשר חשפה לבני משפחות תלמידים נעדרים כי הרשימה מאששת את חששם שבן משפחתם לא אותר לאחר הרעידה ויתכן והועבר למדינה אחרת לאימוץ - מה שגרם להד תקשורתי רחב היקף בתקשורת הכללית והחב"דית, לצד צעדים פרקטיים בניסיון לאתר תלמידי ישיבת חב"ד אשר לא ידוע מה עלה בגורלם בזמן הרעידה{{הערה|[[חב"ד במרוקו]]}}. | ||
==חב"ד | ==חב"ד בארפוד== | ||
[[קובץ:הבבא סאלי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ה[[בבא סאלי]] רבי ישראל אבוחצירא]] | |||
שליח הרבי למרוקו, הרב [[שלמה מטוסוב]] פעל בקרב הקהילה היהודית ב[[ארפוד]]. הקשר נעוץ בראשית הקמת המוסדות בעיר ארפוד בה כיהן ה[[בבא סאלי]] כרב ואב"ד העיר. וכאשר הרב מטוסוב הגיע ל[[ארפוד]] כדי להקים בה ישיבה, הבבא סאלי היה שותף מלא ופעיל להקמת המוסדות. | |||
ובתקופה בה הוקמה הישיבה, הרב מטוסוב פעל ליצירת קשר בין הבבא סאלי ו[[הרבי]]. ובשנים הבאות הרב מטוסוב היה בקשר אמיץ עם הבבא סאלי בנו ה[[בבא מאיר]] רבה של ארפוד וחתנו הרב [[עמינדב מכלוף קריספין]] מנהל בפועל של מוסדות חב"ד בארפוד{{הערה|בית משיח 1367, וראה תולדות חב"ד במרוקו והאיר פני המזרח}}. | |||
==[[סיום הרמב"ם|סיום הרמב"ם בבית הרמב"ם במרוקו]]== | ==[[סיום הרמב"ם|סיום הרמב"ם בבית הרמב"ם במרוקו]]== | ||
{{ערך מורחב|סיום הרמב"ם}} | {{ערך מורחב|סיום הרמב"ם}} | ||
[[קובץ:חגיגת סיום הרמב"ם בית הרמב"ם תשפ"ג.jpg|ממוזער|חגיגת סיום הרמב"ם בית הרמב"ם בפתיחת כינוס השלוחים למדינות הקטנות תשפ"ג. מימין לשמאל: הרב [[לוי באנון]] שליח ב[[קזבלנקה]], הרב [[יוסף יצחק מטוסוב]] שליח בטולוז [[צרפת]], הרב [[משה קוטלרסקי]] מרכז לענייני חינוך, הרב [[דוד רפאל באנון]] דיין ורב הקהילה הספרדית [[מונטריאול]], הרב [[מנחם מענדל רסקין]] שליח ב[[מונטריאול]]]] | [[קובץ:חגיגת סיום הרמב"ם בית הרמב"ם תשפ"ג.jpg|ממוזער|חגיגת סיום הרמב"ם בית הרמב"ם בפתיחת כינוס השלוחים למדינות הקטנות תשפ"ג. מימין לשמאל: הרב [[לוי באנון]] שליח ב[[קזבלנקה]], הרב [[יוסף יצחק מטוסוב]] שליח בטולוז [[צרפת]], הרב [[משה קוטלרסקי]] מרכז לענייני חינוך, הרב [[דוד רפאל באנון]] דיין ורב הקהילה הספרדית [[מונטריאול]], הרב [[מנחם מענדל רסקין]] שליח ב[[מונטריאול]]]] | ||
==חגיגות השישים== | |||
[[קובץ:60 לרב איידלמן.jpg|ממוזער|אורחים בחגיגות ה-60 לשליחות הרב איידלמן. בשורה הראשונה יושבים לצד הרב איידלמן: הרב [[אברהם ברוך פבזנר]] והרב [[יוסף יצחק פבזנר]]]] | |||
בחודש שבט תשע"ט נחגגו אירועי השישים לשליחות הרב שלום איידלמן שיצא בשליחות הרבי למרוקו בשנת תשי"ט. רבנים, שלוחים, תלמידיו לשעבר ומקורביו בהווה של הרב איידלמן, אישי ציבור ובני משפחה - הגיעו מכל העולם לחגיגות שנערכו בקזבלנקה, בהשתתפות מאות מבני הקהילה בראשות רבני מרוקו ונשיא הקהילה היהודית במרוקו וידיד הרב איידלמן - מר סרג' ברדוגו. | |||
מר סרג' ברדוגו נשיא הקהילה היהודית במרוקו ושגריר מלך מרוקו לנושאים מיוחדים – נשא נאום נלהב בו סיפר על יציאת שלוחי הרבי למרוקו ושיבח את הרב איידלמן, אשר בזכותו גדל דור חדש של רבנים ודיינים. ובתום נאומו יחד עם ר' משה אברג'יל ממארגני החגיגה, העניק אות הוקרה מיוחד לרב ולרבנית איידלמן, בשם הקהילה ומתנה מיוחדת בשם מארגני החגיגות – מעמד עשוי זכוכית בצורת שער בסגנון מרוקאי והמספר 60, בשילוב תמונות הממחישות את פעילות הרב והרבנית איידלמן, לצד תמונת המשלח הרבי וברכתו המיוחדת לקראת יציאת הרב איידלמן בשליחות למרוקו לפני שישים שנה.{{הערה|[https://chabad.info/news/445780/ חגיגות השישים לשליחות הרב שלום איידלמן]}} | |||
==הפעילות כיום== | ==הפעילות כיום== | ||
כיום פעילות חב"ד במרוקו, מתמקדת בעיר [[קזבלנקה]] בה פועלים השלוחים: הרבנית גיטל איידלמן | כיום פעילות חב"ד במרוקו, מתמקדת בעיר [[קזבלנקה]] בה פועלים השלוחים: | ||
*הרבנית גיטל איידלמן | |||
*הרבנית רייזל רסקין | |||
*הרב [[לוי באנון]] ורעייתו מרת חנה{{הערה|[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד במרוקו]] עמוד 366}}. | |||
נכון | נכון לשנת [[תשפ"ד]], העשיה החב"דית מתחלקת לשלושה קומפלקסים מפוארים השוכנים במרכז קזבלנקה. | ||
*מוסדות ה"כולל" בהנהלת השליחה גב' גיטל איידלמן: | *מוסדות ה"כולל" בהנהלת השליחה גב' גיטל איידלמן: | ||
שורה 149: | שורה 174: | ||
מזכיר [[הרבי]] הרב [[בנימין קליין]] סיפר כי פעם הגיע שליח מטעם מלך מרוקו ובירר מראש מה הגינונים הנהוגים אצל הרבי. השליח שהגיע בסוד נכנס ליחידות ותוכן הדברים לא ידוע, מלבד העובדה שהודה לרבי על פעילות חב"ד במדינת מרוקו{{הערה|[[שבועון בית משיח]] 1359 עמוד 25}}. | מזכיר [[הרבי]] הרב [[בנימין קליין]] סיפר כי פעם הגיע שליח מטעם מלך מרוקו ובירר מראש מה הגינונים הנהוגים אצל הרבי. השליח שהגיע בסוד נכנס ליחידות ותוכן הדברים לא ידוע, מלבד העובדה שהודה לרבי על פעילות חב"ד במדינת מרוקו{{הערה|[[שבועון בית משיח]] 1359 עמוד 25}}. | ||
'''המלך הנוכחי מוחמד השישי''', ממשיך את מסורת אבותיו, ומעניק יד חופשית לפעילות שלוחי הרבי ומוסדות חב"ד במרוקו. וכאשר הזדמן ליד דוכן תפילין חב"די בפלעצל בפריז, ניגש לדוכן התעניין, הסביר שיודע על הרבי מחיובאוויטש ושמע הסברים על הדוכן, מבצע תפילין, שבע מצוות בני נח וקופת צדקה והתמונה הדהדה בכל רחבי העולם ובפרט במרוקו{{הערה|[[שבועון בית משיח]] 1359 עמוד 25}}. | '''המלך הנוכחי מוחמד השישי''', ממשיך את מסורת אבותיו, ומעניק יד חופשית לפעילות שלוחי הרבי ומוסדות חב"ד במרוקו. וכאשר הזדמן ליד דוכן תפילין חב"די בפלעצל בפריז, ניגש לדוכן התעניין, הסביר שיודע על הרבי מחיובאוויטש ושמע הסברים על הדוכן, [[מבצע תפילין]], [[שבע מצוות בני נח]] וקופת צדקה והתמונה הדהדה בכל רחבי העולם ובפרט במרוקו{{הערה|[[שבועון בית משיח]] 1359 עמוד 25}}. | ||
היועץ היהודי של מלכי מרוקו, מזה עשרות שנים, אנדרה אזולאי{{הערה|[https://chabad.info/news/256907/ מקבל את הספר חב"ד במרוקו] מהרב [[לוי מטוסוב]] נכד הרב [[שלמה מטוסוב]]}}, מכהן בתפקידים בכירים מזה עשרות שנים, והוא מסייע בכל עת לקהילה היהודית בכלל ולחב"ד בפרט{{הערה|חב"ד במרוקו פרק לו-הרבי והמלך}}. | היועץ היהודי של מלכי מרוקו, מזה עשרות שנים, אנדרה אזולאי{{הערה|[https://chabad.info/news/256907/ מקבל את הספר חב"ד במרוקו] מהרב [[לוי מטוסוב]] נכד הרב [[שלמה מטוסוב]]}}, מכהן בתפקידים בכירים מזה עשרות שנים והבת שלו מכהנת כשרה בממשלת צרפת, והוא מסייע בכל עת לקהילה היהודית בכלל ולחב"ד בפרט{{הערה|חב"ד במרוקו פרק לו-הרבי והמלך}}. | ||
על קשרי השלוחים עם השלטונות סיפרה השליחה הרבנית גיטל איידלמן בראיון ל[[שבועון בית משיח]]: "במשך השנים, השלטונות התייחסו אלינו יפה, קיבלנו כל מה שהיינו צריכים. אמנם לא היה לנו קשר ישיר עם בית המלוכה, זה לא היה מקובל. גם השלוחים עצמם ובראשם הרב מטוסוב והרב רסקין ובעלי הרב שלום איידלמן, כולם פעלו בשביל הרבי, כל אחד בתחומו, וביקשו ליישם את הוראות הרבי בהפצת היהדות והחסידות ולא חיפשו קשרים בחלונות הגבוהים. מי שסייע לנו בעת הצורך, היתה הנהלת הקהילה היהודית. כשהיה צריך, בעלי ע"ה כמו גם השלוחים האחרים, נפגשו לא פעם עם היהודי מספר 1 במרוקו, מר אנדרה אזולאי, יועצם הבכיר של מלכי מרוקו"{{הערה|[[שבועון בית משיח]], גיליון 1242}}. | על קשרי השלוחים עם השלטונות סיפרה השליחה הרבנית גיטל איידלמן בראיון ל[[שבועון בית משיח]]: "במשך השנים, השלטונות התייחסו אלינו יפה, קיבלנו כל מה שהיינו צריכים. אמנם לא היה לנו קשר ישיר עם בית המלוכה, זה לא היה מקובל. גם השלוחים עצמם ובראשם הרב מטוסוב והרב רסקין ובעלי הרב שלום איידלמן, כולם פעלו בשביל הרבי, כל אחד בתחומו, וביקשו ליישם את הוראות הרבי בהפצת היהדות והחסידות ולא חיפשו קשרים בחלונות הגבוהים. מי שסייע לנו בעת הצורך, היתה הנהלת הקהילה היהודית. כשהיה צריך, בעלי ע"ה כמו גם השלוחים האחרים, נפגשו לא פעם עם היהודי מספר 1 במרוקו, מר אנדרה אזולאי, יועצם הבכיר של מלכי מרוקו"{{הערה|[[שבועון בית משיח]], גיליון 1242}}. | ||
שורה 160: | שורה 185: | ||
נשיא הקהילה הקודם מר '''דוד עמאר''', כתב לרבי וקיבל מענות, היה ביחידויות, והיה בקשר טוב עם שלוחי הרבי במרוקו. | נשיא הקהילה הקודם מר '''דוד עמאר''', כתב לרבי וקיבל מענות, היה ביחידויות, והיה בקשר טוב עם שלוחי הרבי במרוקו. | ||
נשיא הקהילה הנוכחי מר '''סרג' ברדוגו{{הערה|[https://chabad.info/news/593626/ נשיא הקהילה היהודית במרוקו סרג' ברדוגו: אלפים חייבים תודה לרב איידלמן]}}''', היה מספר פעמים אצל הרבי, ונמצא בקשר ידידותי עם שלוחי הרבי במרוקו, ומכהן בתפקיד מאז שנת תשמ"ח ועד היום (תשפ" | נשיא הקהילה הנוכחי מר '''סרג' ברדוגו{{הערה|[https://chabad.info/news/593626/ נשיא הקהילה היהודית במרוקו סרג' ברדוגו: אלפים חייבים תודה לרב איידלמן]}}''', היה מספר פעמים אצל הרבי, ונמצא בקשר ידידותי עם שלוחי הרבי במרוקו, ומכהן בתפקיד מאז שנת [[תשמ"ח]] ועד היום ([[תשפ"ד]]). | ||
[[קובץ:הרב איידלמן ונשיא הקהילה סרג' ברדוגו.jpg|ממוזער| נשיא הקהילה סרג' ברדוגו מעניק אות הוקרה לשליח הרב [[שלום איידלמן]] על פועלו במשך 60 שנה במרוקו]] | [[קובץ:הרב איידלמן ונשיא הקהילה סרג' ברדוגו.jpg|ממוזער| נשיא הקהילה סרג' ברדוגו מעניק אות הוקרה לשליח הרב [[שלום איידלמן]] על פועלו במשך 60 שנה במרוקו]] | ||
שורה 171: | שורה 196: | ||
לאחר כינון השלטון הצרפתי, החל האחרון בהקמת מוסד רב ראשי רשמי למדינה, שייצג את היהודים בפני מוסדות השלטון, וינהל תחתיו מועצת רבנים. מאז שחב"ד הגיעה למרוקו, הרבנים הראשיים היו בקשר טוב עם חב"ד והרבי. | לאחר כינון השלטון הצרפתי, החל האחרון בהקמת מוסד רב ראשי רשמי למדינה, שייצג את היהודים בפני מוסדות השלטון, וינהל תחתיו מועצת רבנים. מאז שחב"ד הגיעה למרוקו, הרבנים הראשיים היו בקשר טוב עם חב"ד והרבי. | ||
הרבנים הראשיים: | |||
* הרב '''רפאל אנקווה''' | * הרב '''רפאל אנקווה''' | ||
* הרב '''יהושע בירדוגו''' | * הרב '''יהושע בירדוגו''' | ||
* הרב '''שאול אבן דנאן''' | * הרב '''שאול אבן דנאן''' - היה לו קשר מכתבים עם הרבי | ||
* הרב '''מיכאל יששכר אנקווה''' | * הרב '''מיכאל יששכר אנקווה''' | ||
* הרב [[שלום משאש]] - הרב שאיפשר לחב"ד להתפתח ב[[קזבלנקה]] היה הרב שלום משאש. הוא מספר שבראשית דרכם של אנשי חב"ד ב[[קזבלנקה]], אנשים נמנעו מלהתפלל עימם עד כדי כך, שלא היה להם מספיק אנשים למניין. עוד סיפר כי אנשי [[קזבלנקה]] לא נהגו כבוד ברב שלמה מטוסוב. עמידתו של הרב משאש לצידם של אנשי חב"ד ותמיכתו בפעולותיהם נתנו לגיטימציה לחב"ד לפעול ב[[קזבלנקה]]. | * הרב [[שלום משאש]] - הרב שאיפשר לחב"ד להתפתח ב[[קזבלנקה]] היה הרב שלום משאש. הוא מספר שבראשית דרכם של אנשי חב"ד ב[[קזבלנקה]], אנשים נמנעו מלהתפלל עימם עד כדי כך, שלא היה להם מספיק אנשים למניין. עוד סיפר כי אנשי [[קזבלנקה]] לא נהגו כבוד ברב שלמה מטוסוב. עמידתו של הרב משאש לצידם של אנשי חב"ד ותמיכתו בפעולותיהם נתנו לגיטימציה לחב"ד לפעול ב[[קזבלנקה]]. הרב מטוסוב היה מגיע לכל אותם האירועים שנערכו על ידי חב"ד ולעיתים אף היה דורש בהם דברי תורה. הרב הגדיר את אחד הטקסים שבו השתתף כדומה "למראות אלוקים", קשר שנמשך גם לאחר עלייתו לישראל | ||
* הרב [[ידידיה מונסונייגו]] - היה בקשר תמידי עם חב"ד להרבות תורה וחסד במרוקו | * הרב [[ידידיה מונסונייגו]] - היה בקשר תמידי עם חב"ד להרבות תורה וחסד במרוקו | ||
* הרב [[שמעון סויסה]] | * הרב [[שמעון סויסה]] | ||
* הרב [[אהרון מונסונגו]] - היה בקשר טוב עם ובשיתוף פעולה מלא עם השליח הרב איידלמן שלחם מלחמות ה' במרוקו, לחם למען הכשרות, לחם למען המקוואות ולמען חינוך הדור הצעיר. הוא לחם בעקשנות על כל דבר שיכל לחזק בענייני יהדות והכל לפי הוראות הרבי, והכל עשה עד כדי מסירות נפש. יחד עמו פעל הרב אהרן מונסונייגו, בשיתוף פעולה מלא ומתוך מחשבה אחת ויחידה – כיצד לפעול למען שיפור ענייני יהדות במרוקו, כפי שהורה לו הרבי. הם נסעו יחד בכל רחבי מרוקו לבנות ולחדש מקוואות, כדי שיהיו על פי הלכה, הם דאגו לכל פרט ופרט בצד ההלכתי והטכני, כדי להרבות טהרה בכל עיר, עיירה או כפר נידח במרוקו. הם נסעו אפילו למקום בו גרה משפחה יהודית אחת, והקימו שם מקווה כשר. | * הרב [[אהרון מונסונגו]] - היה בקשר טוב עם ובשיתוף פעולה מלא עם השליח הרב איידלמן שלחם מלחמות ה' במרוקו, לחם למען הכשרות, לחם למען המקוואות ולמען חינוך הדור הצעיר. הוא לחם בעקשנות על כל דבר שיכל לחזק בענייני יהדות והכל לפי הוראות הרבי, והכל עשה עד כדי מסירות נפש. יחד עמו פעל הרב אהרן מונסונייגו, בשיתוף פעולה מלא ומתוך מחשבה אחת ויחידה – כיצד לפעול למען שיפור ענייני יהדות במרוקו, כפי שהורה לו הרבי. הם נסעו יחד בכל רחבי מרוקו לבנות ולחדש מקוואות, כדי שיהיו על פי הלכה, הם דאגו לכל פרט ופרט בצד ההלכתי והטכני, כדי להרבות טהרה בכל עיר, עיירה או כפר נידח במרוקו. הם נסעו אפילו למקום בו גרה משפחה יהודית אחת, והקימו שם מקווה כשר. | ||
* הרב [[יאשיהו יוסף פינטו]] - יש לו קשר עם חסידות חב"ד עד היום ומחזק את מפעלותם. | * הרב [[יאשיהו יוסף פינטו]] שליט"א - נכד רבי [[מאיר אבוחצירא]], יש לו קשר עם חסידות חב"ד עד היום ומחזק את מפעלותם. (הוכתר כרב ראשי ואב"ד, אך כעבור זמן קצר הקהילה היהודית הודיעה כי המינוי אינו בתוקף). | ||
*הרב יוסף ישראל שליט"א - אב"ד קזבלנקה ורבה של מרוקו - בוגר ישיבת חב"ד ובית מדרש לרבנים חב"ד בקזבלנקה | |||
תפקידם העיקרי של כל אחד מהם הרבנים הראשיים שם היה אב בית הדין הגדול שמושבו היה בעיר הבירה של מרוקו העיר רבאט. | תפקידם העיקרי של כל אחד מהם הרבנים הראשיים שם היה אב בית הדין הגדול שמושבו היה בעיר הבירה של מרוקו העיר רבאט ובתקופה מאוחרת, הרבנים הראשים גרו בקזבלנקה בה שוכנת הקהילה היהודית המרכזית במרוקו. | ||
==איגוד יוצאי מרוקו== | ==איגוד יוצאי מרוקו== | ||
שורה 202: | שורה 215: | ||
האיגוד מאגד את בוגרי מוסדות [[חב"ד]] - אהלי יוסף יצחק מרוקו ו[[בית רבקה מרוקו]], הארגון אירגן כינוסים לבוגרים, הוציא ירחון ואירגן פעילויות נוספות. | האיגוד מאגד את בוגרי מוסדות [[חב"ד]] - אהלי יוסף יצחק מרוקו ו[[בית רבקה מרוקו]], הארגון אירגן כינוסים לבוגרים, הוציא ירחון ואירגן פעילויות נוספות. | ||
==ראו גם== | |||
*[[יהדות ספרד]] | |||
*[[אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)]] | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
[[קובץ:חבד במרוקו.jpg|שמאל|ממוזער|150px|כריכת הספר 'חב"ד במרוקו']] | [[קובץ:חבד במרוקו.jpg|שמאל|ממוזער|150px|כריכת הספר 'תולדות '''חב"ד במרוקו'''']] | ||
[[קובץ:ספרד.jpg|שמאל|ממוזער|150px|כריכת הספר 'הרבי ויהדות ספרד']] | [[קובץ:ספרד.jpg|שמאל|ממוזער|150px|כריכת הספר 'הרבי ויהדות ספרד']] | ||
*הרב [[שניאור זלמן ברגר]], '''[[חב"ד במרוקו]]''', תיעוד פעולות חב"ד במרוקו, חשוון ה'תשע"ז. | *הרב [[שניאור זלמן ברגר]], '''[[חב"ד במרוקו]]''', תיעוד פעולות חב"ד במרוקו, חשוון ה'תשע"ז. | ||
שורה 216: | שורה 233: | ||
*[https://chabad.info/news/448737/ שניאור זלמן ברגר - ביקור במוסדות חב"ד במרוקו בשנת תשע"ט] | *[https://chabad.info/news/448737/ שניאור זלמן ברגר - ביקור במוסדות חב"ד במרוקו בשנת תשע"ט] | ||
*אבנר שאקי '''[https://www.hidabroot.org/article/215662 הקשר הסודי והמופלא בין חסידות חב"ד ליהדות מרוקו - הצצה לספר חב"ד במרוקו]''', הידברות | *אבנר שאקי '''[https://www.hidabroot.org/article/215662 הקשר הסודי והמופלא בין חסידות חב"ד ליהדות מרוקו - הצצה לספר חב"ד במרוקו]''', הידברות | ||
* [https://col.org.il/news/134552 החסידים פיזזו ב-770: הכנסת ספר תורה לבית חב"ד במרוקו] ב[[כינוס השלוחים]] [[תשנ"ב]] {{וידיאו}} {{col}} | * [https://col.org.il/news/134552 החסידים פיזזו ב-770: הכנסת ספר תורה לבית חב"ד במרוקו] ב[[כינוס השלוחים העולמי]] [[תשנ"ב]] {{וידיאו}} {{col}} | ||
*שמואל הרשקוביץ, '''[http://chabadpedia.co.il/images/2/22/%D7%90%D7%A1%D7%95%D7%9F_%D7%90%D7%92%D7%90%D7%93%D7%99%D7%A8.pdf אסון אגאדיר]''', [[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1684 | *שמואל הרשקוביץ, '''[http://chabadpedia.co.il/images/2/22/%D7%90%D7%A1%D7%95%D7%9F_%D7%90%D7%92%D7%90%D7%93%D7%99%D7%A8.pdf אסון אגאדיר]''', [[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1684 | ||
*יעקב כהן [http://chabadpedia.co.il/images/a/a0/%D7%94%D7%9E%D7%A7%D7%95%D7%A9%D7%A8%D7%99%D7%9D_%D7%9E%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95.pdf המקושרים ממרוקו]''', [[שבועון בית משיח]] מתוך הספר [[חב"ד במרוקו]] ב' כסלו תשע"ז | *יעקב כהן [http://chabadpedia.co.il/images/a/a0/%D7%94%D7%9E%D7%A7%D7%95%D7%A9%D7%A8%D7%99%D7%9D_%D7%9E%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95.pdf המקושרים ממרוקו]''', [[שבועון בית משיח]] מתוך הספר [[חב"ד במרוקו]] ב' כסלו תשע"ז |
גרסה אחרונה מ־00:25, 5 באוגוסט 2024
![](/images/thumb/d/de/%D7%AA%D7%A0%D7%99%D7%90_%D7%95%D7%AA%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%94_%D7%9C%D7%9E%D7%9C%D7%9A_%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95.jpg/250px-%D7%AA%D7%A0%D7%99%D7%90_%D7%95%D7%AA%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%94_%D7%9C%D7%9E%D7%9C%D7%9A_%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95.jpg)
![](/images/thumb/9/9d/%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95_%D7%AA%D7%A9%D7%9B%D7%96.jpg/250px-%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95_%D7%AA%D7%A9%D7%9B%D7%96.jpg)
![](/images/thumb/6/61/%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%A1%D7%99%D7%92%D7%95_%D7%91%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%99%D7%9C%D7%94_%D7%9E%D7%90%D7%A9%D7%90%D7%A9.jpg/300px-%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%A1%D7%99%D7%92%D7%95_%D7%91%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%99%D7%9C%D7%94_%D7%9E%D7%90%D7%A9%D7%90%D7%A9.jpg)
מרוקו הינה מדינה בצפון אפריקה, בה התקיימו בעבר קהילות יהודיות מפוארות הנימנות על יהדות ספרד ובמדינה כולה גרו מאות אלפי יהודים, וכיום נותרו בה אלפי יהודים בלבד[1]. הרבי שלח שלוחים למרוקו והבולטים שבהם: הרב שלמה מטוסוב מנהל רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו) ובא כח הרבי במרוקו, הרב מיכאל ליפסקר השליח למקנס, הרב שלום איידלמן - ראש הישיבה ובית מדרש לרבנים בקזבלנקה, הרב יהודה לייב רסקין - מנהל ופרצת ובית רבקה בקזבלנקה. והשלוחים הפעילים כיום במרוקו: הרבנית גיטל איידלמן אלמנת הרב שלום איידלמן, הרבנית רייזל רסקין אלמנת הרב יהודה לייב רסקין, הרב לוי באנון ורעייתו חנה. תחת אחריות רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו), בשנות הי' נוסדו על ידי הרב שלמה מטוסוב, מוסדות חב"ד ב-70 ערים וישובים ברחבי מרוקו, בהם למדו אלפי תלמידים מידי שנה[2]. קבוצות מהבוגרים נסעו לפי הוראות הרבי ללמוד בישיבת תומכי תמימים ברינואה ובית רבקה בעיירת יער בצרפת. הרבי הקים את אימפריית השליחות ומוסדות רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו), באמצעות משלוח שליחים, ובמתן הכוונה מדוייקת באמצעות הוראות ומענות רבים. הרבי שלח מכתבים עם הוראות והדרכות מפורטות בקשר להקמת והתפתחות מוסדות חב"ד במרוקו, פעילות השלוחים, הוראות פרטניות לגבי תלמידים ועוד ועוד. ההוראות נמצאות באגרות קודש, ואחרות בספר תולדות חב"ד במרוקו (ספר) ובחיבור 'תכתב זאת' זכרונות השליח הרב מיכאל ליפסקר ובתשורות משפחתיות. שלוחי הרבי זכו ליחידויות בהן קיבלו הוראות והבהרות לגבי פעילות חב"ד במרוקו, כך גם השלוחים ובני משפחותיהם זכו לקירובים רבים וייחודים.
התחלת השליחות[עריכה | עריכת קוד מקור]
בתקופה שלפני הסתלקותו ביקש אדמו"ר הריי"צ להרחיב את גבולות השליחות כפי שהיתה בשנים קודמות בערי אוזבקיסטן, גרוזיה והקווקז, גם לצפון אפריקה. זמן קצר לפני הסתלקות הרבי הריי"צ אמר[3]:
.
כדי להוציא את השליחות לפועל עסק אדמו"ר הריי"צ בבירורים לגבי יהדות מרוקו. במקביל, החלו גישושים ראשוניים מול ארגון הג'וינט כאשר הרב בנימין גורודצקי – בא כחו של הרבי ומנהל הלשכה האירופאית לעזרת פליטים וסידורם – נפגש עם מר משה בקלמן ממשרד הג'וינט בפריז. למרות שהג'וינט לא הראה נכונות לדבר על תקציב והיה ברור כי ייסוד מוסדות ושליחת שלוחים למרוקו יעלו הון עתק, הרי שאדמו"ר הריי"צ כבר נתן את ההוראה להתחיל בשליחות בפועל. היה זה בשלהי חודש טבת תש"י, שבועיים לפני הסתלקותו, כאשר פנה אל חתנו הרבי והורה לו לפעול בצפון אפריקה[4].
כך סיפר הרבי בעצמו באגרת מכ"א סיון תשי"א:
שבועיים לפני ההסתלקות של כ"ק מו"ח אדמו"ר זצוקללה"ה נבג"מ זי"ע הוא אמר לי, שהיה צריך להתחיל בעבודת חינוך הכשר בצפון אפריקה, שם נמצאת קבוצה גדולה של יהודים – כן ירבו – ויהודים יראים, והחפצים בחינוך כשר עבור ילדיהם, אלא שמפני העניות הגדולה שלהם לחלק גדול מהם אין אפשרות להוכיח זאת [להעניק חינוך כשר]
.
באותם ימים בחר אדמו"ר הריי"צ את השליח הראשון – הרב מיכאל ליפסקר, שבאותם ימים שהה בצרפת. יומיים לאחר שתמו שבעת ימי האבל על אדמו"ר הריי"צ, בכ' שבט, פנה הרבי אל הרב מיכאל ליפסקר כדי לקיים את דברי אדמו"ר הריי"צ. כך היתה מרוקו למקום השליחות הראשון שהרבי שלח אליו שלוחים עם עלותו על כס נשיאות חב"ד[5].
השלוחים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב מיכאל ליפסקר; זמן קצר לאחר הסתלקות הרבי הריי"צ, הרב מיכאל ליפסקר יצא למרוקו, לאחר שהרבי כתב לו שזו הייתה הוראתו של הרבי הריי"צ בימיו האחרונים. הרב ליפסקר הגיע לעיר מקנס בחודש אייר תש"י, והחל בפעילות במקום בייסוד ישיבה, בסיועו של הרב רפאל ברוך טולידנו רבה של מקנס [6].
- הרב שלמה מטוסוב. בחודש חשוון תשי"א בהוראת הרבי יצא לשליחות במרוקו - הרב שלמה מטוסוב, שהיה גם השליח הראשון אותו שלח הרבי עצמו ובהוראת הרבי, כיהן כשליח בעיר קזבלנקה וכמנהל רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו). הקים מוסדות חב"ד בלמעלה מ70 ערים וישובים ברחבי מרוקו.
במהלך השנים הצטרפו לשליחות במרוקו שלוחים נוספים, בהוראת הרבי:
- הרב שניאור זלמן טייבל לקזבלנקה
- הרב ניסן פינסון לקזבלנקה בשנת תשי"ג
- הרב סעדיה ליברוב, בשנת תשי"ג, לעיר מידלט
- הרב עזריאל חייקין לאגאדיר
- הרב שלום איידלמן בשנת תשי"ט לקזבלנקה
- הרב יהודה לייב רסקין בשנת תש"כ, לעיר קזבלנקה
- הרב מרדכי בלינוב למרקש
בשנים מאוחרות יותר יצאו לשליחות:
- הרב לוי באנון לקזבלנקה[7]
- הרב מנחם מענדל ערד למרקש[8].
השלוחים למרוקו, יצאו לשליחות על פי הוראות פרטניות מהרבי, ובשנות שליחותם קיבלו הוראות ישירות מהרבי לצד הכוונות כלליות שהגיעו דרך הרב בנימין גורודצקי[9]. הרבי התעניין מאוד בעבודת השליחות במרוקו, ועודד את השלוחים ללא הרף באמצעות אגרות, מענות, ודברים שנאמרו לשלוחים ביחידויות. בזמן קצר ביותר קמו מוסדות בשבעים ערים עיירות וכפרים.
הוראות הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי שלח מכתבים עם הוראות והדרכות מפורטות בקשר להקמת והתפתחות רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו), פעילות השלוחים, הוראות פרטניות לגבי תלמידים ועוד ועוד.
רבות מההוראות נמצאות באגרות קודש, ואחרות בספר תולדות חב"ד במרוקו (ספר) ובחיבור 'תכתב זאת' זכרונות השליח הרב מיכאל ליפסקר ובתשורות משפחתיות.
שלוחי הרבי זכו ליחידויות בהן קיבלו הוראות והבהרות לגבי רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו) ופעילות חב"ד במרוקו, כך גם השלוחים ובני משפחותיהם זכו לקירובים רבים וייחודים.
בהקפות של ליל שמיני עצרת ה'תשל"ו בחר הרבי בשליח הרב יהודה לייב רסקין כנציג מרוקו באו"ם החסידי.
רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו)[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/a/a9/%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%9E%D7%99%D7%9F_%D7%92%D7%A8%D7%95%D7%93%D7%A6%D7%A7%D7%99.jpg/250px-%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%9E%D7%99%D7%9F_%D7%92%D7%A8%D7%95%D7%93%D7%A6%D7%A7%D7%99.jpg)
מוסדות חב"ד במרוקו נקראים "אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש" על שם הרבי הריי"צ ובנשיאות הרבי[10].
מוסדות חב"ד במרוקו כללו:
- בתי מדרש למורים
- ישיבות לצעירים
- תלמודי תורה
- בית מדרש לסופרות
- בתי ספר בית רבקה לבנות
- סמינר בית רבקה
- ישיבות "תפארת בחורים" לבוגרים
- כוללים
- ספריות תורניות
- מקוואות
חב"ד ברחבי מרוקו[עריכה | עריכת קוד מקור]
תחת אחריות רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו), בשבעים ערים עיירות וכפרים הרב שלמה מטוסוב הקים בהוראת הרבי - מוסדות חינוך חב"דיים - בכל רחבי המדינה שמרכזיהן היו בקזבלנקה, מקנס ואגאדיר, בהן פעלו ישיבות לבחורים צעירים ומבוגרים עם פנימיה[11]. הפעולות נשאו פרי ומתוך התלמידים אלה היו אשר השתלבו במערכת החינוכית כמורים ומדריכים על פי הוראותיהם של שלוחי הרבי. וכך מסופר אודות תקופת התפתחות המוסדות, בספר "תולדות חב"ד במרוקו": "הפעולה נמשכת במרץ רב, מידי יום ביומו מתרבים התלמידים והתלמידות ומתווספים מוסדות חדשים. וכך מבוצעת מהפיכה שקטה אך עמוקה בחיי הרוח של יהדות מרוקו"[12].
הפעילות במרוקו נוהלה על ידי הרב שלמה מטוסוב מנהל המוסדות ובא כח הרבי במרוקו והאחריות הכוללת לפעילות חב"ד במרוקו, הייתה באחריות מנהל לשכת ליובאוויטש האירופאית ובא כח הרבי, הרב בנימין אליהו גורודצקי. כמובן שפעולה מקיפה זו הצריכה תקציב פיננסי גדול. ואכן תודות לתרומות ששיגר הרבי, לארגון הג'וינט[13]ותרומות של יהודים ממרוקו ומחוצה לה, הצליחו ומצליחים עד היום שלוחי הרבי בעבודתם המהפכנית הזאת.
בשנת תשע"ז יצא לאור ספר חב"ד במרוקו, הסוקר את פעילות השלוחים במרוקו. הספר נכתב על פי מקורות היסטוריים וראיונות וברובו מבוסס על ארכיון מרוקו, הכולל אלפי מסמכים המתעדים בפרוטרוט את פעילות שלוחי הרבי במרוקו במשך השנים, כולל הוראות הרבי אליהם.
חב"ד קזבלנקה[עריכה | עריכת קוד מקור]
השלוחים בקזבלנקה ייסדו במסגרת רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו) - מוסדות חינוך מתאימים לכל הגילאים ובמשך כיובל שנים המנהל הראשי של המוסדות היה הרב שלמה מטוסוב[14]. ובתקופה מאוחרת - מוסדות בנים - ניהול ראשי הרב שלום איידלמן. מוסדות בית רבקה - הרב יהודה לייב רסקין והרבנית רייזל רסקין.
ישיבת אהלי יוסף יצחק קזבלנקה - בה למדו תלמידים מגיל צעיר ועד חתונה. חלק מהבוגרים עברו ללמוד בישיבת תומכי תמימים ברינואה. אחרים השתלבו במערך הצוות החינוכי של מוסדות חב"ד במרוקו. ראשי הישיבה: הרב ניסן פינסון והרב שלום איידלמן[15].
בית מדרש לסופרות - בו קבוצה מתלמידי הישיבה למדו ייצור וכתיבת תפילין. מנהל לימודים: הרב שלום איידלמן[16].
כולל אהלי יוסף יצחק - בתי כנסת, שיעורי תורה מידי יום, בהשתתפות יהודים מקזבלנקה, מקוואות, ספרית חיה מושקא. מנהלים: הרב שלום איידלמן והרבנית גיטל איידלמן[17].
בית רבקה - יסודי, תיכון וסמינר. מנהלים: הרב יהודה לייב רסקין, הרבנית רייזל רסקין, הרבנית פסיה מטוסוב[18].
בית מדרש לרבנים - בו למדו רבנות ודיינות. ראש בית המדרש - הרב שלום איידלמן[19].
ופרצת - פעילות מקיפה בתחום הפצת המעיינות, מבצעים וצבאות ה' - מנהל הרב יהודה לייב רסקין, הרבנית רייזל רסקין[20].
בית חב"ד אוהל חיים - הרב לוי באנון - פעילות בדגש על צעירים ונוער[21]
חב"ד מקנס[עריכה | עריכת קוד מקור]
בעיר מקנס הייתה ישיבה חב"דית בה למדו בחורים מקומיים ששקדו בלימודם בתורת הנגלה ובתורת חסידות-חב"ד, השתתפו בהתוועדויות ואף נטלו חלק בפעילות הפצת המעיינות, מנהל וראש הישיבה היה הרב מיכאל ליפסקר.
הרב מיכאל ליפסקר הקים במקנס מוסדות בית רבקה מיסודי ועד סמינר. במקנס הוקם בית הספר לסופרות בו ייצרו וכתבו תפילין ומזוזות.
הרב מיכאל ליפסקר פעל במקנס משנת תש"י ועד תשכ"ט[22].
ישיבת חב"ד באגאדיר[עריכה | עריכת קוד מקור]
ישיבת חב"ד באגאדיר, מרוקו, היא ישיבה חב"דית שפעלה בין השנים תשט"ו - תש"כ, אז נחרבה ברעידת אדמה. לצד הישיבה פעל גם בית ספר לבנות 'בית רבקה'.
השליח לאגאדיר היה הרב עזריאל חייקין פעל בעיר משנת תשט"ו עד שנת תשי"ח, אז גורש ממרוקו.
באדר תש"כ ברעידת האדמה הגדולה באגאדיר, בניין ישיבת חב"ד באגאדיר קרס, חלק מהתלמידים נהרגו ונפצעו וחלקם ניצלו בנס. הרב שלמה מטוסוב הגיע לאגאדיר ופיקח על חילוץ ואיתור תלמידים. הרבי שיגר אגרות עידוד ודיבר בהתוועדות על האסון הגדול ברעידת האדמה והתלמידים שנהרגו.
כאשר יצא הספר חב"ד במרוקו, פורסמה רשימת ניצולים ונספים מהישיבה-אשר חשפה לבני משפחות תלמידים נעדרים כי הרשימה מאששת את חששם שבן משפחתם לא אותר לאחר הרעידה ויתכן והועבר למדינה אחרת לאימוץ - מה שגרם להד תקשורתי רחב היקף בתקשורת הכללית והחב"דית, לצד צעדים פרקטיים בניסיון לאתר תלמידי ישיבת חב"ד אשר לא ידוע מה עלה בגורלם בזמן הרעידה[23].
חב"ד בארפוד[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/a/a2/%D7%94%D7%91%D7%91%D7%90_%D7%A1%D7%90%D7%9C%D7%99.jpg/250px-%D7%94%D7%91%D7%91%D7%90_%D7%A1%D7%90%D7%9C%D7%99.jpg)
שליח הרבי למרוקו, הרב שלמה מטוסוב פעל בקרב הקהילה היהודית בארפוד. הקשר נעוץ בראשית הקמת המוסדות בעיר ארפוד בה כיהן הבבא סאלי כרב ואב"ד העיר. וכאשר הרב מטוסוב הגיע לארפוד כדי להקים בה ישיבה, הבבא סאלי היה שותף מלא ופעיל להקמת המוסדות.
ובתקופה בה הוקמה הישיבה, הרב מטוסוב פעל ליצירת קשר בין הבבא סאלי והרבי. ובשנים הבאות הרב מטוסוב היה בקשר אמיץ עם הבבא סאלי בנו הבבא מאיר רבה של ארפוד וחתנו הרב עמינדב מכלוף קריספין מנהל בפועל של מוסדות חב"ד בארפוד[24].
סיום הרמב"ם בבית הרמב"ם במרוקו[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – סיום הרמב"ם |
![](/images/thumb/5/51/%D7%97%D7%92%D7%99%D7%92%D7%AA_%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%91%22%D7%9D_%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%91%22%D7%9D_%D7%AA%D7%A9%D7%A4%22%D7%92.jpg/300px-%D7%97%D7%92%D7%99%D7%92%D7%AA_%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%91%22%D7%9D_%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%91%22%D7%9D_%D7%AA%D7%A9%D7%A4%22%D7%92.jpg)
חגיגות השישים[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/6/65/60_%D7%9C%D7%A8%D7%91_%D7%90%D7%99%D7%99%D7%93%D7%9C%D7%9E%D7%9F.jpg/300px-60_%D7%9C%D7%A8%D7%91_%D7%90%D7%99%D7%99%D7%93%D7%9C%D7%9E%D7%9F.jpg)
בחודש שבט תשע"ט נחגגו אירועי השישים לשליחות הרב שלום איידלמן שיצא בשליחות הרבי למרוקו בשנת תשי"ט. רבנים, שלוחים, תלמידיו לשעבר ומקורביו בהווה של הרב איידלמן, אישי ציבור ובני משפחה - הגיעו מכל העולם לחגיגות שנערכו בקזבלנקה, בהשתתפות מאות מבני הקהילה בראשות רבני מרוקו ונשיא הקהילה היהודית במרוקו וידיד הרב איידלמן - מר סרג' ברדוגו. מר סרג' ברדוגו נשיא הקהילה היהודית במרוקו ושגריר מלך מרוקו לנושאים מיוחדים – נשא נאום נלהב בו סיפר על יציאת שלוחי הרבי למרוקו ושיבח את הרב איידלמן, אשר בזכותו גדל דור חדש של רבנים ודיינים. ובתום נאומו יחד עם ר' משה אברג'יל ממארגני החגיגה, העניק אות הוקרה מיוחד לרב ולרבנית איידלמן, בשם הקהילה ומתנה מיוחדת בשם מארגני החגיגות – מעמד עשוי זכוכית בצורת שער בסגנון מרוקאי והמספר 60, בשילוב תמונות הממחישות את פעילות הרב והרבנית איידלמן, לצד תמונת המשלח הרבי וברכתו המיוחדת לקראת יציאת הרב איידלמן בשליחות למרוקו לפני שישים שנה.[25]
הפעילות כיום[עריכה | עריכת קוד מקור]
כיום פעילות חב"ד במרוקו, מתמקדת בעיר קזבלנקה בה פועלים השלוחים:
נכון לשנת תשפ"ד, העשיה החב"דית מתחלקת לשלושה קומפלקסים מפוארים השוכנים במרכז קזבלנקה.
- מוסדות ה"כולל" בהנהלת השליחה גב' גיטל איידלמן:
כולל אהלי יוסף יצחק, בתי כנסת, מקואות, ספריה תורנית, שיעורי תורה, פעילות לנשים.
- מוסדות ופרצת ובית רבקה בהנהלת השליחה גב' רייזל רסקין:
בית כנסת, פעילות לצעירים, שיעורי תורה.
- בית חב"ד בהנהלת הרב לוי וגב' חנה באנון:
תפילות, סעודות שבת, שיעורי גמרא, שיעורי חסידות, קעמפים. פעילות עונתית.
כינוס השלוחים תשפ"ג[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/1/10/%D7%9B%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%A1_%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D_%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95_%D7%AA%D7%A9%D7%A4%22%D7%92.jpg/300px-%D7%9B%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%A1_%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D_%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95_%D7%AA%D7%A9%D7%A4%22%D7%92.jpg)
בחודש אייר תשפ"ג נערך בקזבלנקה, כינוס השלוחים למדינות קטנות באירופה אסיה ואפריקה[27].
זהו כינוס השלוחים הראשון בהיסטוריה הנערך במרוקו, וזה כחלק מפירות "הסכמי אברהם" ההסכמים ההדדיים של מדינות ערב עם שלטונות ישראל.
בכינוס נטלו חלק שלוחי הרבי למרוקו הרבנית גיטל איידלמן, הרבנית רייזל רסקין, הרב לוי והרבנית חנה באנון.
אל הכינוס הגיעו מרחבי העולם - נציגי משפחות שלוחי הרבי שפעלו ופועלים יחד בקזבלנקה במשך שנים רבות: הרב דוד רפאל באנון בוגר ישיבת חב"ד ובית המדרש לרבנים בקזבלנקה חבר בית הדין מונטריאול ורב הקהילה הספרדית במונטריאול, הרב זלמן איידלמן שליח בוינה, הרב יוסף יצחק מטוסוב שליח בטולוז צרפת, הרב מנחם מענדל רסקין שליח במונטריאול קנדה[28].
הכינוס נפתח במעמד סיום הרמב"ם בבית הרמב"ם בעיר פאס. את סיום הרמב"ם ערך הרב דוד רפאל באנון ואת המחזור הראשון החל הרב יוסף יצחק מטוסוב, אשר אביו הרב שלמה מטוסוב היה משתתף במשך השנים בסיום הרמב"ם בבית הרמב"ם[29].
הכינוס נערך בקזבלנקה במספר מוקדים: בית מלון בו נערכו הסדנאות, מוסדות כולל אהלי יוסף יצחק בראשות הרבנית גיטל איידלמן, מוסדות בית רבקה בראשות הרבנית רייזל רסקין ובית חב"ד אהל חיים בראשות הרב לוי באנון[30]
בבנקעט מפואר שנערך באולם מפואר בבית מלון, השתתפו לראשונה בהיסטוריית מרוקו, שלוחי הרבי לצד רבנים ואישי ציבור מהקהילה היהודית במרוקו ובהם נשיא הקהילה היהודית מר סרג' ברדוגו, אשר זכה להיות אצל הרבי מספר פעמים, ופועל מזה עשרות שנים למען חב"ד במרוקו, בשיתוף פעולה עם השלוחים.
![](/images/thumb/6/6c/%D7%9E%D7%AA%D7%A0%D7%94_%D7%9C%D7%A0%D7%A9%D7%99%D7%90_%D7%94%D7%A7%D7%94%D7%99%D7%9C%D7%94.jpg/300px-%D7%9E%D7%AA%D7%A0%D7%94_%D7%9C%D7%A0%D7%A9%D7%99%D7%90_%D7%94%D7%A7%D7%94%D7%99%D7%9C%D7%94.jpg)
במהלך הבנקעט, בני השלוחים הרב יוסף יצחק מטוסוב, הרב זלמן איידלמן והרב מנחם מענדל רסקין והשליח הרב לוי באנון העניקו מתנת הוקרה לנשיא הקהילה מר ברדוגו, אשר סיפר על העשיה של חב"ד במרוקו מנקודת מבטו[31].
מלכי מרוקו[עריכה | עריכת קוד מקור]
מאז תם השלטון הצרפתי במרוקו, כיהנו שלושה מלכים במדינה, והם אבא בן ונכד: מוחמד החמישי, חסן השני וכיום המלך הוא מוחמד השישי. המלכים במרוקו העניקו יד חופשית לפעילות יהודית בכלל ועשיה החב"דית בפרט, אך בסגנון המותאם למרוקו, דהיינו הפעילות והעשיה בדרך כלל בתוך מבנים וללא צלצולים מיותרים.
המלך מוחמד החמישי - איפשר את פעילות שלוחי הרבי בכל מרוקו. כיום לא ידוע אם היה לו קשר עם הרבי.
המלך חסן השני. קיבל אגרות מהרבי, והקשר היה באמצעות נשיא הקהילה היהודית מר דוד עמאר, והרב בנימין גורודצקי[32].
מזכיר הרבי הרב בנימין קליין סיפר כי פעם הגיע שליח מטעם מלך מרוקו ובירר מראש מה הגינונים הנהוגים אצל הרבי. השליח שהגיע בסוד נכנס ליחידות ותוכן הדברים לא ידוע, מלבד העובדה שהודה לרבי על פעילות חב"ד במדינת מרוקו[33].
המלך הנוכחי מוחמד השישי, ממשיך את מסורת אבותיו, ומעניק יד חופשית לפעילות שלוחי הרבי ומוסדות חב"ד במרוקו. וכאשר הזדמן ליד דוכן תפילין חב"די בפלעצל בפריז, ניגש לדוכן התעניין, הסביר שיודע על הרבי מחיובאוויטש ושמע הסברים על הדוכן, מבצע תפילין, שבע מצוות בני נח וקופת צדקה והתמונה הדהדה בכל רחבי העולם ובפרט במרוקו[34].
היועץ היהודי של מלכי מרוקו, מזה עשרות שנים, אנדרה אזולאי[35], מכהן בתפקידים בכירים מזה עשרות שנים והבת שלו מכהנת כשרה בממשלת צרפת, והוא מסייע בכל עת לקהילה היהודית בכלל ולחב"ד בפרט[36].
על קשרי השלוחים עם השלטונות סיפרה השליחה הרבנית גיטל איידלמן בראיון לשבועון בית משיח: "במשך השנים, השלטונות התייחסו אלינו יפה, קיבלנו כל מה שהיינו צריכים. אמנם לא היה לנו קשר ישיר עם בית המלוכה, זה לא היה מקובל. גם השלוחים עצמם ובראשם הרב מטוסוב והרב רסקין ובעלי הרב שלום איידלמן, כולם פעלו בשביל הרבי, כל אחד בתחומו, וביקשו ליישם את הוראות הרבי בהפצת היהדות והחסידות ולא חיפשו קשרים בחלונות הגבוהים. מי שסייע לנו בעת הצורך, היתה הנהלת הקהילה היהודית. כשהיה צריך, בעלי ע"ה כמו גם השלוחים האחרים, נפגשו לא פעם עם היהודי מספר 1 במרוקו, מר אנדרה אזולאי, יועצם הבכיר של מלכי מרוקו"[37].
נשיאי הקהילה היהודית[עריכה | עריכת קוד מקור]
נשיא הקהילה היהודית במרוקו, הוא מנהל את כל ענייני הקהילות היהודיות ברחבי המדינה, ועומד בפועל בין המלך-השלטונות והיהודים.
נשיא הקהילה הקודם מר דוד עמאר, כתב לרבי וקיבל מענות, היה ביחידויות, והיה בקשר טוב עם שלוחי הרבי במרוקו.
נשיא הקהילה הנוכחי מר סרג' ברדוגו[38], היה מספר פעמים אצל הרבי, ונמצא בקשר ידידותי עם שלוחי הרבי במרוקו, ומכהן בתפקיד מאז שנת תשמ"ח ועד היום (תשפ"ד).
![](/images/thumb/f/f5/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%90%D7%99%D7%99%D7%93%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%95%D7%A0%D7%A9%D7%99%D7%90_%D7%94%D7%A7%D7%94%D7%99%D7%9C%D7%94_%D7%A1%D7%A8%D7%92%27_%D7%91%D7%A8%D7%93%D7%95%D7%92%D7%95.jpg/300px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%90%D7%99%D7%99%D7%93%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%95%D7%A0%D7%A9%D7%99%D7%90_%D7%94%D7%A7%D7%94%D7%99%D7%9C%D7%94_%D7%A1%D7%A8%D7%92%27_%D7%91%D7%A8%D7%93%D7%95%D7%92%D7%95.jpg)
על הקשר הידידותי עם נשיא הקהילה הנוכחי מר ברדוגו, סיפרה השליחה הרבנית גיטל איידלמן לשבועון בית משיח: "עם נשיא הקהילה מר סרג' ברדוגו שמרנו על קשר רציף כל העת, עבור ענייני הקהילה. השלוחים היו מעורבים בניהול הקהילה, ברבנות, במערכת השחיטה, בניהול המקוואות, במוסדות החינוך ובבתי הכנסת. כל אלו דורשים תיאום ועבודה משותפת רצופה עם הנהלת הקהילה. בין השלוחים לבין הנהלת הקהילה שררה הערכה הדדית גדולה. למעשה, מר ברדוגו מאוד שמח על כל פעולה שנעשתה לטובת הקהילה וסייע ככל יכולתו. שמחנו שהוא הגיע להשתתף בחגיגות השישים לשליחות שלנו שנערכו לפני כשנתיים, ונאם נאום נלהב אודות הרבי והשלוחים"[39].
הרבנים הראשיים במרוקו[עריכה | עריכת קוד מקור]
במשך כל שנות המלוכה במרוקו היה הרב הראשי במרוקו נפגש עם המלך לסידור עניני הקהילה.
לאחר כינון השלטון הצרפתי, החל האחרון בהקמת מוסד רב ראשי רשמי למדינה, שייצג את היהודים בפני מוסדות השלטון, וינהל תחתיו מועצת רבנים. מאז שחב"ד הגיעה למרוקו, הרבנים הראשיים היו בקשר טוב עם חב"ד והרבי.
הרבנים הראשיים:
- הרב רפאל אנקווה
- הרב יהושע בירדוגו
- הרב שאול אבן דנאן - היה לו קשר מכתבים עם הרבי
- הרב מיכאל יששכר אנקווה
- הרב שלום משאש - הרב שאיפשר לחב"ד להתפתח בקזבלנקה היה הרב שלום משאש. הוא מספר שבראשית דרכם של אנשי חב"ד בקזבלנקה, אנשים נמנעו מלהתפלל עימם עד כדי כך, שלא היה להם מספיק אנשים למניין. עוד סיפר כי אנשי קזבלנקה לא נהגו כבוד ברב שלמה מטוסוב. עמידתו של הרב משאש לצידם של אנשי חב"ד ותמיכתו בפעולותיהם נתנו לגיטימציה לחב"ד לפעול בקזבלנקה. הרב מטוסוב היה מגיע לכל אותם האירועים שנערכו על ידי חב"ד ולעיתים אף היה דורש בהם דברי תורה. הרב הגדיר את אחד הטקסים שבו השתתף כדומה "למראות אלוקים", קשר שנמשך גם לאחר עלייתו לישראל
- הרב ידידיה מונסונייגו - היה בקשר תמידי עם חב"ד להרבות תורה וחסד במרוקו
- הרב שמעון סויסה
- הרב אהרון מונסונגו - היה בקשר טוב עם ובשיתוף פעולה מלא עם השליח הרב איידלמן שלחם מלחמות ה' במרוקו, לחם למען הכשרות, לחם למען המקוואות ולמען חינוך הדור הצעיר. הוא לחם בעקשנות על כל דבר שיכל לחזק בענייני יהדות והכל לפי הוראות הרבי, והכל עשה עד כדי מסירות נפש. יחד עמו פעל הרב אהרן מונסונייגו, בשיתוף פעולה מלא ומתוך מחשבה אחת ויחידה – כיצד לפעול למען שיפור ענייני יהדות במרוקו, כפי שהורה לו הרבי. הם נסעו יחד בכל רחבי מרוקו לבנות ולחדש מקוואות, כדי שיהיו על פי הלכה, הם דאגו לכל פרט ופרט בצד ההלכתי והטכני, כדי להרבות טהרה בכל עיר, עיירה או כפר נידח במרוקו. הם נסעו אפילו למקום בו גרה משפחה יהודית אחת, והקימו שם מקווה כשר.
- הרב יאשיהו יוסף פינטו שליט"א - נכד רבי מאיר אבוחצירא, יש לו קשר עם חסידות חב"ד עד היום ומחזק את מפעלותם. (הוכתר כרב ראשי ואב"ד, אך כעבור זמן קצר הקהילה היהודית הודיעה כי המינוי אינו בתוקף).
- הרב יוסף ישראל שליט"א - אב"ד קזבלנקה ורבה של מרוקו - בוגר ישיבת חב"ד ובית מדרש לרבנים חב"ד בקזבלנקה
תפקידם העיקרי של כל אחד מהם הרבנים הראשיים שם היה אב בית הדין הגדול שמושבו היה בעיר הבירה של מרוקו העיר רבאט ובתקופה מאוחרת, הרבנים הראשים גרו בקזבלנקה בה שוכנת הקהילה היהודית המרכזית במרוקו.
איגוד יוצאי מרוקו[עריכה | עריכת קוד מקור]
איגוד יוצאי מרוקו אשר למדו במוסדות חב"ד הוקם בשנת תשס"ו בבאר שבע, על ידי שליח הרבי בטולוז הרב יוסף יצחק מטוסוב בן הרב שלמה מטוסוב, שליח הרבי בבאר שבע הרב שניאור זלמן גורליק ואיש החינוך מר יצחק מרציאנו מבאר שבע.
האיגוד מאגד את בוגרי מוסדות חב"ד - אהלי יוסף יצחק מרוקו ובית רבקה מרוקו, הארגון אירגן כינוסים לבוגרים, הוציא ירחון ואירגן פעילויות נוספות.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/d/d4/%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%91%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95.jpg/150px-%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%91%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95.jpg)
![](/images/thumb/c/c7/%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%93.jpg/150px-%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%93.jpg)
- הרב שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, תיעוד פעולות חב"ד במרוקו, חשוון ה'תשע"ז.
- הרב ברוך סבאג, הרבי ויהדות ספרד, צפת תשס"ז.
- שבועון בית משיח, גיליון 1359 עמוד 25 - מלכי מרוקו והקשר אל חב"ד ואל הרבי
- וממדבר מתנה, כי קרוב פרשת במדבר ה'תש"פ.
- השלום עם מרוקו מהזווית החב"דית, שבועון בית משיח 1242, ב' טבת תשפ"א עמוד 20.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- ר' שניאור זלמן ברגר, שבועון בית משיח, גיליון 1367 הרבי ורבני מרוקו - סוד הקשר
- שניאור זלמן ברגר - ביקור במוסדות חב"ד במרוקו בשנת תשע"ט
- אבנר שאקי הקשר הסודי והמופלא בין חסידות חב"ד ליהדות מרוקו - הצצה לספר חב"ד במרוקו, הידברות
- החסידים פיזזו ב-770: הכנסת ספר תורה לבית חב"ד במרוקו בכינוס השלוחים העולמי תשנ"ב
- שמואל הרשקוביץ, אסון אגאדיר, שבועון כפר חב"ד גליון 1684
- יעקב כהן המקושרים ממרוקו, שבועון בית משיח מתוך הספר חב"ד במרוקו ב' כסלו תשע"ז
- תמונות מהפעילות החב"דית במרוקו תשע"א - חב"ד אינפו
- מלך מרוקו העניק תואר "אביר" לשליח הרבי
- רבי יומי: כשהרבי מציע להביא תניא למלך מרוקו
- תכתב זאת לדור אחרון - השליח למרוקו הרב מיכאל ליפסקר תולדותיו ופועלו בתשורה מנישואי נכדו, כ"ז סיוון תשע"ד
- מערכת שטורעם, חינוך חב"די במדבר סהרה ■ יין ישן וטוב - באתר שטורעם
הערות שוליים
- ↑ לפי ויקיפדיה בערך יהדות מרוקו - כ-2000 יהודים
- ↑ בתולדות חב"ד במרוקו ע' 375, ישנה רשימה של 69 ערים עיירות וכפרים במרוקו, בהם ישנם מוסדות רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש (מרוקו), לרשימה יש להוסיף את הערים המרכזיות - בהם השלוחים ניהלו מוסדות עם תלמידים רבים - שאינן נכללות ברשימה זו: קזבלנקה ומקנס
- ↑ הרב שמואל אלעזר הלפרין, ספר הצאצאים תש"מ, עמ' 195
- ↑ תולדות חב"ד במרוקו עמוד 20
- ↑ תולדות חב"ד במרוקו עמוד 20
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו ע' 19-21. הרב מיכאל ליפסקר, 'תכתב זאת'
- ↑ אודות פעילותו - חב"ד במרוקו ע' 366
- ↑ אודות פעילותו - חב"ד במרוקו ע' 359-360
- ↑ ראה בספר תולדותיו זכרון
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו ע' 303
- ↑ בתולדות חב"ד במרוקו ע' 375, ישנה רשימה של 69 ערים עיירות וכפרים במרוקו, בהם ישנם מוסדות חב"ד, לרשימה יש להוסיף את הערים המרכזיות - בהם השלוחים ניהלו מוסדות עם תלמידים רבים - שאינן נכללות ברשימה זו: קזבלנקה ומקנס
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, החלק השני בספר - "במדבר" מתמקד במוסדות חב"ד ברחבי מרוקו
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו ע' 94 ואילך. הרב בנימין גורודצקי, ספר זכרון, פרק מרוקו
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, פרק ב- המנהל, ושם הוראות הרבי כי הרב מטוסוב יכהן כמנהל כלל מוסדות חב"ד במרוקו, ובא כוחו של הרבי במרוקו
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, פרק טז-הישיבה
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, עמוד 168
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, עמוד 134
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, פרק יט וכ
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, עמוד 134 ושם תמונת טקס הסמכה לדיינות ואחד המוסמכים הוא הרב דוד רפאל באנון אביו של השליח הרב לוי באנון
- ↑ חב"ד במרוקו תשע"ז, פרק ל-ופרצת במרוקו
- ↑ נפתח בשנת תשפ"ג
- ↑ הרב מיכאל ליפסקר, תכתב זאת. שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו, עמודים 159-172
- ↑ חב"ד במרוקו
- ↑ בית משיח 1367, וראה תולדות חב"ד במרוקו והאיר פני המזרח
- ↑ חגיגות השישים לשליחות הרב שלום איידלמן
- ↑ שניאור זלמן ברגר, חב"ד במרוקו עמוד 366
- ↑ ואלו הן:בולגריה, האיים הקנריים, קונגו, קוראטיה, קפריסין, צ'כיה, דנמרק, דובאי, פינלנד, גיניאה, יון, איסלנד,חוף השנהב, אירלנד,לוקסמבורג,מלטה,מונקו, מונטנגרו, מרוקו,ניגריה,צפון קפריסין,נורבגיה, פולין, פורטוגל,רומניה, רואנדה, סרביה, סלובקיה, ספרד, שבדיה, תוניסיה, טורקיה, אוגנדה, זמביה ועוד
- ↑ כינוס השלוחים במרוקו חב"ד אינפו
- ↑ כינוס השלוחים במרוקו
- ↑ על פי תוכנית הכינוס
- ↑ כינוס היסטורי במרוקו
- ↑ חב"ד במרוקו פרק לו-הרבי והמלך
- ↑ שבועון בית משיח 1359 עמוד 25
- ↑ שבועון בית משיח 1359 עמוד 25
- ↑ מקבל את הספר חב"ד במרוקו מהרב לוי מטוסוב נכד הרב שלמה מטוסוב
- ↑ חב"ד במרוקו פרק לו-הרבי והמלך
- ↑ שבועון בית משיח, גיליון 1242
- ↑ נשיא הקהילה היהודית במרוקו סרג' ברדוגו: אלפים חייבים תודה לרב איידלמן
- ↑ שבועון בית משיח, גיליון 1242