משפיע: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (←ממשפיעי ימינו) |
(ניסוח) |
||
(38 גרסאות ביניים של 14 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | {{פירוש נוסף|נוכחי=משפיע, דמות רבנית - חסידית.|אחר=הוראת הרבי למינוי משפיע לכל אחד|ראו=[[עשה לך רב]]}} | ||
[[קובץ:ר ניסן.jpg|שמאל|ממוזער|250px|המשפיע ר' [[ניסן נמנוב]] בשעת ה[[תפילה]]]] | |||
ה'''משפיע''' הוא [[חסיד]] - המשתייך בדרך כלל לשכבת גיל מבוגרת יותר - אשר משמש כדמות רוחנית לחסידים האחרים, להם הוא מהווה מודל השראה בהליכותיו וברוחו החסידית. המשפיע החסידי משמר באישיותו ובהנהגותיו את האתוס החסידי האותנטי מן הדורות הקודמים. בד בבד, ב[[התוועדות חסידית|התוועדויות]] חסידיות, משפיע ה'משפיע' על מושפעיו דברי [[חסידות]]. בדרך כלל המשפיע גם מוסר שיעורי חסידות. | ה'''משפיע''' הוא [[חסיד]] - המשתייך בדרך כלל לשכבת גיל מבוגרת יותר - אשר משמש כדמות רוחנית לחסידים האחרים, להם הוא מהווה מודל השראה בהליכותיו וברוחו החסידית. המשפיע החסידי משמר באישיותו ובהנהגותיו את האתוס החסידי האותנטי מן הדורות הקודמים. בד בבד, ב[[התוועדות חסידית|התוועדויות]] חסידיות, משפיע ה'משפיע' על מושפעיו דברי [[חסידות]]. בדרך כלל המשפיע גם מוסר שיעורי חסידות. | ||
לרוב מתייחס התואר "משפיע" לרב ב[[תומכי תמימים]] האחראי על לימודי השקפה ואמונה ב[[חסידות חב"ד|חסידות]] אך לא בהכרח. [[הרבי]] הורה | לרוב מתייחס התואר "משפיע" לרב ב[[תומכי תמימים]] האחראי על לימודי השקפה ואמונה ב[[חסידות חב"ד|חסידות]] אך לא בהכרח. [[הרבי]] הורה למנות משפיע אישי - "[[עשה לך רב]]" - שידריך וינהיג בחיי היום-יום וגם בצמתי קבלת החלטות חשובות. המשפיע משמש לחסידים מקור לפניות ומתן הכוונה ומענה בנושאים שונים - הן בענייני עבודה שבלב זו תפילה והן בשאלות ארציות בהן מתקשה החסיד להכריע לבדו ועל-כן פונה אל המשפיע בבקשת סיוע. מתוקף היכרותו המעמיקה של המשפיע את המושפע ומתוקף היותו אובייקטיבי וחף מפניות ואינטרסים אישיים - מצליח המשפיע לראות את התמונה בכללותה, על כל היבטיה, ועל-כן מצוי בעמדה המאפשרת לו להשיא עצה טובה המתאימה לפונה. | ||
המשפיע הוא הדמות הדומיננטית כמעט בכל [[התוועדות חסידית|התוועדות]] החסידית, ועל-פי רוב הוא משמש בה דובר ראשי - אם לא בלעדי. עם זאת, אין מדובר בהרצאה פרונטאלית בה נותר קהל השומעים פאסיבי, אלא מתקיימת הפריה הדדית מתוך דינמיקה קבוצתית, באווירה בלתי פורמלית וידידותית, שמעורבים בה [[פורטל:ניגוני חב"ד|ניגונים]] כבדי ראש לצד ניגוני שמחה. המשפיע מנחה את משתתפי ההתוועדות, מעודדם ומדרבנם להפנים ולאמץ את המסר החסידי והלקח הטמון בו בקשר לעבודת ה' הפנימית שלהם, וכן בחיזוק התקשרותם אל רבותינו-נשיאינו ובפרט אל הנשיא שבדור. | המשפיע הוא הדמות הדומיננטית כמעט בכל [[התוועדות חסידית|התוועדות]] החסידית, ועל-פי רוב הוא משמש בה דובר ראשי - אם לא בלעדי{{הערה|ר' [[מיכל וישצקי]] סיפר שפעם התוועדו בסמרקנד ואחד דיבר וכולם הקשיבו, באמצע [[ר' מענדל]] התעצבן והתחיל לצעוק על זה שרק אחד מדבר וכולם מקשיבים - שזה לא התוועדות וכו'}}. עם זאת, אין מדובר בהרצאה פרונטאלית בה נותר קהל השומעים פאסיבי, אלא מתקיימת הפריה הדדית מתוך דינמיקה קבוצתית, באווירה בלתי פורמלית וידידותית, שמעורבים בה [[פורטל:ניגוני חב"ד|ניגונים]] כבדי ראש לצד ניגוני שמחה. המשפיע מנחה את משתתפי ההתוועדות, מעודדם ומדרבנם להפנים ולאמץ את המסר החסידי והלקח הטמון בו בקשר לעבודת ה' הפנימית שלהם, וכן בחיזוק התקשרותם אל רבותינו-נשיאינו ובפרט אל הנשיא שבדור. | ||
==מדברי הרבי== | ==מדברי הרבי== | ||
[[קובץ:פאנאנדערפאקן גוכי | [[קובץ:פאנאנדערפאקן גוכי"ק.jpg|שמאל|ממוזער|250px|'''בתוכן כתבו''' [= ניצול ה[[נסיעה לרבי]] כראוי]''' - יבקש המשפיע שי' שלו שיבארוהו [[פתגם חסידי|פתגם נשיאינו]] - שלאחרי תשרי צריך פאַנאַנדערפאַקן''' [= לפרוק] '''את החבילה שקיפלו בתשרי וכו'''' (מענה הרבי לרב [[שלום דובער וולפא]])]] | ||
בשנת [[תשל"ז]] החל [[הרבי]] לעשות '[[שטורעם]]' גדול בנושא | בשנת [[תשל"ז]] החל [[הרבי]] לעשות '[[שטורעם]]' גדול בנושא משפיעים ותפקידם. הרבי דיבר על החובה שבכל קהילה יהיו משפיעים. | ||
בפרשת שמות תשל"ז הרבי אמר: "והנה ישנו עניין מיוחד שתחלתו ב[[חסידים]] ויש להשתדל שיבוא בפועל בכל מושבותיהם של החסידים, והוא - התקנה | בפרשת שמות תשל"ז הרבי אמר: "והנה ישנו עניין מיוחד שתחלתו ב[[חסידים]] ויש להשתדל שיבוא בפועל בכל מושבותיהם של החסידים, והוא - התקנה שהייתה מאז ומקדם ובפרט בדורות האחרונים עד ל[[אדמו"ר הרש"ב|כ"ק אדמו"ר]] אשר בכל מקום שבו נמצאים [[אנ"ש]], חסידים או [[יהודים]] שיש לקוות אשר בקרוב ממש ילמדו את [[תורת החסידות]] ואת תורת [[חב"ד]] ופירושיה - יהיה יהודי אחד שיקבל על עצמו את תפקיד המשפיע. הרבי האריך בכל העניינים השייכים לענין המשפיע, כולל סדרי מינויו של משפיע, חובותיו וזכויותיו. | ||
בשנת [[תשמ"ה]] הרבי ביטא בדיוק למה הייתה כוונתו כאשר נתן את ההוראה למנות משפיעים: "זו הייתה, למעשה, הכוונה במה שדובר לפני כמה שנים אודות העניין ד"משפיעים" שתפקידם היה אמור להיות - לעורר את כל אלו שנמצאים בסביבתם להוסיף בכל ענייני טוב וקדושה, לקבוע עיתים ל[[תורה]], לעסוק בהפצת היהדות והמעיינות חוצה, ענייני ה[[מבצעים]] וכו', כולל - שכאשר מתעוררת השאלה אצל מישהו בעניינים אלו, יהיה אל מי לפנות כדי להתייעץ עמו בדבר". באותה שיחה הרבי כאב את העובדה שהמשפיעים לא מנצלים את כחם בדבר שהם צריכים לפעול. | בשנת [[תשמ"ה]] הרבי ביטא בדיוק למה הייתה כוונתו כאשר נתן את ההוראה למנות משפיעים: "זו הייתה, למעשה, הכוונה במה שדובר לפני כמה שנים אודות העניין ד"משפיעים" שתפקידם היה אמור להיות - לעורר את כל אלו שנמצאים בסביבתם להוסיף בכל ענייני טוב וקדושה, לקבוע עיתים ל[[תורה]], לעסוק בהפצת היהדות והמעיינות חוצה, ענייני ה[[מבצעים]] וכו', כולל - שכאשר מתעוררת השאלה אצל מישהו בעניינים אלו, יהיה אל מי לפנות כדי להתייעץ עמו בדבר". באותה שיחה הרבי כאב את העובדה שהמשפיעים לא מנצלים את כחם בדבר שהם צריכים לפעול. | ||
בהמשך השנים הרבי דיבר על הנזק העצום באדישות ובתרדמה של המשפיעים והחובה למלאות את התפקיד לפועל. בשנת [[תשמ"ז]] הרבי אף דיבר על כך שתפקיד המשפיע הוא שיקיימו את ה[[מנהגי חב"ד|מנהגים]] בפועל. | בהמשך השנים הרבי דיבר על הנזק העצום באדישות ובתרדמה של המשפיעים והחובה למלאות את התפקיד לפועל. בשנת [[תשמ"ז]] הרבי אף דיבר על כך שתפקיד המשפיע הוא שיקיימו את ה[[מנהגי חב"ד|מנהגים]] בפועל. | ||
שורה 20: | שורה 21: | ||
*הרב '''[[חנוך הענדל קוגל]]''' - המשפיע הראשון בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש. | *הרב '''[[חנוך הענדל קוגל]]''' - המשפיע הראשון בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש. | ||
*הרב '''[[שמואל גרונם אסתרמן]]''' - המשפיע הראשון, אליו נשלחו תלמידי ישיבת תומכי תמימים עם פתיחתה. | *הרב '''[[שמואל גרונם אסתרמן]]''' - המשפיע הראשון, אליו נשלחו תלמידי ישיבת תומכי תמימים עם פתיחתה. | ||
*הרב '''[[משולם ידידיה קוראטין]]''', ידוע בכינוי "'''ר' שילם'''" - למד בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש, אחר כך נהיה משפיע בישיבה, התפרסם כגדול ה"חוזרים" (על מאמרי חסידות) בדורו. נפטר בצעירותו, ב[[קרמנצ'וג]] בשנת [[תרע"ט]]. [[אדמו"ר הרש"ב]] התבטא כי בתלמידו זה | *הרב '''[[משולם ידידיה קוראטין]]''', ידוע בכינוי "'''ר' שילם'''" - למד בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש, אחר כך נהיה משפיע בישיבה, התפרסם כגדול ה"חוזרים" (על מאמרי חסידות) בדורו. נפטר בצעירותו, ב[[קרמנצ'וג]] בשנת [[תרע"ט]]. [[אדמו"ר הרש"ב]] התבטא כי בתלמידו זה הרוויח את הקרן מישיבתו, וכל השאר הם רווח נקי. | ||
*הרב '''[[שמואל בצלאל שעפטיל]]''' - היה עוד מחסידי ה[[צמח צדק]] ומחנכו של [[אדמו"ר הריי"צ]]. היה מדריך את תלמידי הישיבה עד פטירתו בשנת [[תרס"ד]]. | *הרב '''[[שמואל בצלאל שעפטיל]]''' (מכונה '''הרשב"צ''') - היה עוד מחסידי ה[[צמח צדק]] ומחנכו של [[אדמו"ר הריי"צ]]. היה מדריך את תלמידי הישיבה עד פטירתו בשנת [[תרס"ד]]. | ||
*הרב '''[[שלמה זלמן הבלין]]''' - מתלמידי ישיבת תומכי תמימים הראשונים, בשנת [[תרע"ב]] שלח [[אדמו"ר הרש"ב]] כמנין תלמידים לפתוח את [[תורת אמת חברון]], ומינהו למשפיע, כעבור זמן עברה הישיבה ל[[ירושלים]], ובאופיו הלבבי משך צעירים ירושלמים רבים לחסידות חב"ד. | *הרב '''[[שלמה זלמן הבלין]]''' - מתלמידי ישיבת תומכי תמימים הראשונים, בשנת [[תרע"ב]] שלח [[אדמו"ר הרש"ב]] כמנין תלמידים לפתוח את [[תורת אמת חברון]], ומינהו למשפיע, כעבור זמן עברה הישיבה ל[[ירושלים]], ובאופיו הלבבי משך צעירים ירושלמים רבים לחסידות חב"ד. | ||
*הרב '''[[אלתר שימחוביץ]]''' - חתנו וממלא מקומו של הרב שלמה זלמן הבלין. | *הרב '''[[אלתר שימחוביץ]]''' - חתנו וממלא מקומו של הרב שלמה זלמן הבלין בישיבה ב[[תורת אמת]]. | ||
*הרב '''[[חיים שאול ברוק]]''' - משפיע בישיבת "[[אחי תמימים ראשון לציון|אחי תמימים" בראשון לציון]]. | *הרב '''[[חיים שאול ברוק]]''' - משפיע בישיבת "[[אחי תמימים ראשון לציון|אחי תמימים" בראשון לציון]]. | ||
*הרב '''[[אברהם דריזין]]''', הידוע בשמו '''ר' אברהם מאיור''' - משפיע ב[[כפר חב"ד]]. | *הרב '''[[אברהם דריזין]]''', הידוע בשמו '''ר' אברהם מאיור''' - משפיע ב[[כפר חב"ד]] וב[[קראון הייטס]]. | ||
*הרב '''[[זלמן משה היצחקי]]''', כיהן כמשפיע ב[[עיירה]] החסידית נעוול ולאחר מכן | *הרב '''[[זלמן משה היצחקי]]''', כיהן כמשפיע ב[[עיירה]] החסידית [[נעוול]] ולאחר מכן ב[[תל אביב]]. | ||
*הרב '''[[שלמה חיים קסלמן]]''' - היה משפיע בישיבות ברוסיה, לאחר המהפכה הקומוניסטית ירד למחתרת, יצא מ[[רוסיה]] בשנת [[תש"ו]], וכעבור זמן עלה לארץ ישראל, שם שימש כמשפיע בישיבה שנפתחה ב[[לוד]] (מכונה "הפרדס"), בשנת [[תש"ז]]. בשנת [[תשכ"ג]] עברה הישיבה ל[[כפר חב"ד]]. נפטר בשנת [[תשל"א]], לאחר ששימש כמשפיע למעלה מחמישים שנה. השפעתו על תלמידיו הייתה עצומה, והוא נחשב כאחרון המשפיעים בסגנון הישן. | *הרב '''[[שלמה חיים קסלמן]]''' - היה משפיע בישיבות ברוסיה, לאחר המהפכה הקומוניסטית ירד למחתרת, יצא מ[[רוסיה]] בשנת [[תש"ו]], וכעבור זמן עלה לארץ ישראל, שם שימש כמשפיע בישיבה שנפתחה ב[[לוד]] (מכונה "הפרדס"), בשנת [[תש"ז]]. בשנת [[תשכ"ג]] עברה הישיבה ל[[כפר חב"ד]]. נפטר בשנת [[תשל"א]], לאחר ששימש כמשפיע למעלה מחמישים שנה. השפעתו על תלמידיו הייתה עצומה, והוא נחשב כאחרון המשפיעים בסגנון הישן. | ||
*הרב '''[[מנחם מענדל פוטרפס]]''', הידוע בשמו '''ר' מענדל''' - מונה על ידי [[הרבי]] למשפיע בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד לאחר פטירת הרב שלמה חיים קסלמן. | *הרב '''[[מנחם מענדל פוטרפס]]''', הידוע בשמו '''ר' מענדל''' - מונה על ידי [[הרבי]] למשפיע בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד לאחר פטירת הרב שלמה חיים קסלמן. | ||
*הרב '''[[ניסן נמנוב]]''' - היה משפיע תחת שלטון האימים ב[[רוסיה]] הקומוניסטית, ולאחר עזיבת [[אדמו"ר הריי"צ]] נחשב כסמכות העליונה בקרב החסידים, על אף צעירותו, וזאת מחמת היותו למופת בפרישותו ועבודת ה' שלו. עזב את [[רוסיה]] בשנת תש"ו, ופתח את הישיבה [[תומכי תמימים ברינוא]] ב[[צרפת]]. נפטר בשנת [[תשמ"ג]]. דמות מופת וסמל לחסיד מסור ללא סייג שאינו מוותר על קוצו של יוד. | *הרב '''[[ניסן נמנוב]]''' - היה משפיע תחת שלטון האימים ב[[רוסיה]] הקומוניסטית, ולאחר עזיבת [[אדמו"ר הריי"צ]] נחשב כסמכות העליונה בקרב החסידים, על אף צעירותו, וזאת מחמת היותו למופת בפרישותו ועבודת ה' שלו. עזב את [[רוסיה]] בשנת תש"ו, ופתח את הישיבה [[תומכי תמימים ברינוא]] ב[[צרפת]]. נפטר בשנת [[תשמ"ג]]. דמות מופת וסמל לחסיד מסור ללא סייג שאינו מוותר על קוצו של יוד. | ||
* הרב '''[[ | *הרב '''[[משה וישצקי]]''' מכונה '''ר' משה ויטעבסקער''' נולד בכ"ז תשרי תרע"ג נפטר בי"ג טבת תשמ"ו, היה משפיע ב[[כפר חב"ד]]. | ||
* הרב '''[[דוד גולדברג]]''' משפיע בישיבת [[תורת אמת]] ותלמידו של המשפיע הנודע ר' [[אלתר שימחוביץ]]. | |||
*הרב [[ | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
שורה 62: | שורה 41: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*'''[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=40501&st=&pgnum=24 כללים למשפיע {{*}} מאת אדמו"ר הצמח צדק]''', קובץ [[יגדיל תורה (ניו יורק)|יגדיל תורה]] ניסן תשמ"ג, עמוד רטז | *'''[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=40501&st=&pgnum=24 כללים למשפיע {{*}} מאת אדמו"ר הצמח צדק]''', קובץ [[יגדיל תורה (ניו יורק)|יגדיל תורה]] ניסן תשמ"ג, עמוד רטז | ||
*'''[https://drive.google.com/file/d/11cEQ9qCRhUKhVO_a2umWKYbKxh7g4AfH/view?usp=drivesdk הרב יוסף יצחק אופן מבהיר את חידושו של הרבי בהוראה עשה לך רב]''', בית משיח גיליון 420 ע' 24 - 30 | |||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:עבודת ה']] | [[קטגוריה:עבודת ה']] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:תורת החסידות]] | ||
[[קטגוריה:תפקידים בקהילה החב"דית]] | [[קטגוריה:תפקידים בקהילה החב"דית]] | ||
[[קטגוריה:מושגים ישיבתיים]] | [[קטגוריה:מושגים ישיבתיים]] |
גרסה אחרונה מ־18:32, 27 באוגוסט 2024
![](/images/thumb/8/8d/%D7%A8_%D7%A0%D7%99%D7%A1%D7%9F.jpg/250px-%D7%A8_%D7%A0%D7%99%D7%A1%D7%9F.jpg)
המשפיע הוא חסיד - המשתייך בדרך כלל לשכבת גיל מבוגרת יותר - אשר משמש כדמות רוחנית לחסידים האחרים, להם הוא מהווה מודל השראה בהליכותיו וברוחו החסידית. המשפיע החסידי משמר באישיותו ובהנהגותיו את האתוס החסידי האותנטי מן הדורות הקודמים. בד בבד, בהתוועדויות חסידיות, משפיע ה'משפיע' על מושפעיו דברי חסידות. בדרך כלל המשפיע גם מוסר שיעורי חסידות.
לרוב מתייחס התואר "משפיע" לרב בתומכי תמימים האחראי על לימודי השקפה ואמונה בחסידות אך לא בהכרח. הרבי הורה למנות משפיע אישי - "עשה לך רב" - שידריך וינהיג בחיי היום-יום וגם בצמתי קבלת החלטות חשובות. המשפיע משמש לחסידים מקור לפניות ומתן הכוונה ומענה בנושאים שונים - הן בענייני עבודה שבלב זו תפילה והן בשאלות ארציות בהן מתקשה החסיד להכריע לבדו ועל-כן פונה אל המשפיע בבקשת סיוע. מתוקף היכרותו המעמיקה של המשפיע את המושפע ומתוקף היותו אובייקטיבי וחף מפניות ואינטרסים אישיים - מצליח המשפיע לראות את התמונה בכללותה, על כל היבטיה, ועל-כן מצוי בעמדה המאפשרת לו להשיא עצה טובה המתאימה לפונה.
המשפיע הוא הדמות הדומיננטית כמעט בכל התוועדות החסידית, ועל-פי רוב הוא משמש בה דובר ראשי - אם לא בלעדי[1]. עם זאת, אין מדובר בהרצאה פרונטאלית בה נותר קהל השומעים פאסיבי, אלא מתקיימת הפריה הדדית מתוך דינמיקה קבוצתית, באווירה בלתי פורמלית וידידותית, שמעורבים בה ניגונים כבדי ראש לצד ניגוני שמחה. המשפיע מנחה את משתתפי ההתוועדות, מעודדם ומדרבנם להפנים ולאמץ את המסר החסידי והלקח הטמון בו בקשר לעבודת ה' הפנימית שלהם, וכן בחיזוק התקשרותם אל רבותינו-נשיאינו ובפרט אל הנשיא שבדור.
מדברי הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/c/c8/%D7%A4%D7%90%D7%A0%D7%90%D7%A0%D7%93%D7%A2%D7%A8%D7%A4%D7%90%D7%A7%D7%9F_%D7%92%D7%95%D7%9B%D7%99%22%D7%A7.jpg/250px-%D7%A4%D7%90%D7%A0%D7%90%D7%A0%D7%93%D7%A2%D7%A8%D7%A4%D7%90%D7%A7%D7%9F_%D7%92%D7%95%D7%9B%D7%99%22%D7%A7.jpg)
בשנת תשל"ז החל הרבי לעשות 'שטורעם' גדול בנושא משפיעים ותפקידם. הרבי דיבר על החובה שבכל קהילה יהיו משפיעים.
בפרשת שמות תשל"ז הרבי אמר: "והנה ישנו עניין מיוחד שתחלתו בחסידים ויש להשתדל שיבוא בפועל בכל מושבותיהם של החסידים, והוא - התקנה שהייתה מאז ומקדם ובפרט בדורות האחרונים עד לכ"ק אדמו"ר אשר בכל מקום שבו נמצאים אנ"ש, חסידים או יהודים שיש לקוות אשר בקרוב ממש ילמדו את תורת החסידות ואת תורת חב"ד ופירושיה - יהיה יהודי אחד שיקבל על עצמו את תפקיד המשפיע. הרבי האריך בכל העניינים השייכים לענין המשפיע, כולל סדרי מינויו של משפיע, חובותיו וזכויותיו.
בשנת תשמ"ה הרבי ביטא בדיוק למה הייתה כוונתו כאשר נתן את ההוראה למנות משפיעים: "זו הייתה, למעשה, הכוונה במה שדובר לפני כמה שנים אודות העניין ד"משפיעים" שתפקידם היה אמור להיות - לעורר את כל אלו שנמצאים בסביבתם להוסיף בכל ענייני טוב וקדושה, לקבוע עיתים לתורה, לעסוק בהפצת היהדות והמעיינות חוצה, ענייני המבצעים וכו', כולל - שכאשר מתעוררת השאלה אצל מישהו בעניינים אלו, יהיה אל מי לפנות כדי להתייעץ עמו בדבר". באותה שיחה הרבי כאב את העובדה שהמשפיעים לא מנצלים את כחם בדבר שהם צריכים לפעול.
בהמשך השנים הרבי דיבר על הנזק העצום באדישות ובתרדמה של המשפיעים והחובה למלאות את התפקיד לפועל. בשנת תשמ"ז הרבי אף דיבר על כך שתפקיד המשפיע הוא שיקיימו את המנהגים בפועל.
משפיעים בעבר[עריכה | עריכת קוד מקור]
בין המשפיעים המפורסמים בחסידות חב"ד מהדורות הקודמים:
- הרב חנוך הענדל קוגל - המשפיע הראשון בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש.
- הרב שמואל גרונם אסתרמן - המשפיע הראשון, אליו נשלחו תלמידי ישיבת תומכי תמימים עם פתיחתה.
- הרב משולם ידידיה קוראטין, ידוע בכינוי "ר' שילם" - למד בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש, אחר כך נהיה משפיע בישיבה, התפרסם כגדול ה"חוזרים" (על מאמרי חסידות) בדורו. נפטר בצעירותו, בקרמנצ'וג בשנת תרע"ט. אדמו"ר הרש"ב התבטא כי בתלמידו זה הרוויח את הקרן מישיבתו, וכל השאר הם רווח נקי.
- הרב שמואל בצלאל שעפטיל (מכונה הרשב"צ) - היה עוד מחסידי הצמח צדק ומחנכו של אדמו"ר הריי"צ. היה מדריך את תלמידי הישיבה עד פטירתו בשנת תרס"ד.
- הרב שלמה זלמן הבלין - מתלמידי ישיבת תומכי תמימים הראשונים, בשנת תרע"ב שלח אדמו"ר הרש"ב כמנין תלמידים לפתוח את תורת אמת חברון, ומינהו למשפיע, כעבור זמן עברה הישיבה לירושלים, ובאופיו הלבבי משך צעירים ירושלמים רבים לחסידות חב"ד.
- הרב אלתר שימחוביץ - חתנו וממלא מקומו של הרב שלמה זלמן הבלין בישיבה בתורת אמת.
- הרב חיים שאול ברוק - משפיע בישיבת "אחי תמימים" בראשון לציון.
- הרב אברהם דריזין, הידוע בשמו ר' אברהם מאיור - משפיע בכפר חב"ד ובקראון הייטס.
- הרב זלמן משה היצחקי, כיהן כמשפיע בעיירה החסידית נעוול ולאחר מכן בתל אביב.
- הרב שלמה חיים קסלמן - היה משפיע בישיבות ברוסיה, לאחר המהפכה הקומוניסטית ירד למחתרת, יצא מרוסיה בשנת תש"ו, וכעבור זמן עלה לארץ ישראל, שם שימש כמשפיע בישיבה שנפתחה בלוד (מכונה "הפרדס"), בשנת תש"ז. בשנת תשכ"ג עברה הישיבה לכפר חב"ד. נפטר בשנת תשל"א, לאחר ששימש כמשפיע למעלה מחמישים שנה. השפעתו על תלמידיו הייתה עצומה, והוא נחשב כאחרון המשפיעים בסגנון הישן.
- הרב מנחם מענדל פוטרפס, הידוע בשמו ר' מענדל - מונה על ידי הרבי למשפיע בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד לאחר פטירת הרב שלמה חיים קסלמן.
- הרב ניסן נמנוב - היה משפיע תחת שלטון האימים ברוסיה הקומוניסטית, ולאחר עזיבת אדמו"ר הריי"צ נחשב כסמכות העליונה בקרב החסידים, על אף צעירותו, וזאת מחמת היותו למופת בפרישותו ועבודת ה' שלו. עזב את רוסיה בשנת תש"ו, ופתח את הישיבה תומכי תמימים ברינוא בצרפת. נפטר בשנת תשמ"ג. דמות מופת וסמל לחסיד מסור ללא סייג שאינו מוותר על קוצו של יוד.
- הרב משה וישצקי מכונה ר' משה ויטעבסקער נולד בכ"ז תשרי תרע"ג נפטר בי"ג טבת תשמ"ו, היה משפיע בכפר חב"ד.
- הרב דוד גולדברג משפיע בישיבת תורת אמת ותלמידו של המשפיע הנודע ר' אלתר שימחוביץ.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- כללים למשפיע • מאת אדמו"ר הצמח צדק, קובץ יגדיל תורה ניסן תשמ"ג, עמוד רטז
- הרב יוסף יצחק אופן מבהיר את חידושו של הרבי בהוראה עשה לך רב, בית משיח גיליון 420 ע' 24 - 30
הערות שוליים
- ↑ ר' מיכל וישצקי סיפר שפעם התוועדו בסמרקנד ואחד דיבר וכולם הקשיבו, באמצע ר' מענדל התעצבן והתחיל לצעוק על זה שרק אחד מדבר וכולם מקשיבים - שזה לא התוועדות וכו'