מאיר אבצן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
שמואל חיים (שיחה | תרומות) (←פרסום משיח: דיוק) |
||
(106 גרסאות ביניים של 40 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
החסיד | [[קובץ:מאיר אבצן 2.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב מאיר אבצן]] | ||
החסיד ר' '''מאיר אבצן''' ([[ח' טבת]] [[תרס"ט]] - [[כ"ט מרחשוון]] [[תשס"ב]]) היה [[חסיד חב"ד]], בוגר ישיבות [[תומכי תמימים]], שימש כ[[שד"ר]] של [[אדמו"ר הריי"צ]] ב[[רוסיה]] ופעל למען הפצת ה[[יהדות]] ב[[דטרויט]]. | |||
ר' מאיר | ==תולדות חיים== | ||
===שנות צעירותו=== | |||
ר' מאיר נולד לאביו ר' גרשון ולאמו אסתר ב[[עיירה]] מיראגראד שבפלך [[פולטובה]] שברוסיה, בח' [[טבת]] [[תרס"ט]]. | |||
[[ | כשהיה ילד קטן, פרצה [[מלחמת העולם הראשונה]]. אחת הפצצות בהפגזות נפלה על הבית בהם היו גרים משפחתו, והבניין קרס על כל הדרים בו והוא בתוכם. לאחר זמן רב הוא הצליח לצאת מבין ההריסות, ופנה לביתו של הרב [[יונה כהן]]. | ||
ר' יונה כהן הסכים לצרף את ר' מאיר לשיעוריו למרות היותו צעיר לימים. לאחר מכן, בין השנים [[תרפ"ו]] - [[תרצ"ב]] המשיך את לימודיו ב[[תומכי תמימים חרקוב]], ולאחר סגירתה עבר ל[[תומכי תמימים נעוול]]. | |||
== | ===פעילותו ב[[רוסיה]]=== | ||
[[קובץ:מאיר אבצן.jpg|שמאל|ממוזער|250px|בצעירותו]] | |||
לאחר שה[[יבסקציה]] הצרה את צעדיה על הישיבה בקרמנצ'וג, וה[[משגיח]] הקודם נאלץ לברוח, הגיע ר' מאיר בשליחותו של [[אדמו"ר הריי"צ]] להיות משגיח בישיבה בקרמנצ'וג, אותה ניהל באותם ימים ר' [[ישראל נח בליניצקי]]. | |||
ר | לאחר שעזב [[אדמו"ר הריי"צ]] את [[רוסיה]] ב[[כ"ד תשרי]] [[תרפ"ח]], נשאר ר' מאיר ב[[עיירה]] [[מלחובקה]] שם התפתחה קהילה חב"דית תוססת. בין חבריו מאותם הימים נזכרים רבות הרב [[יעקב מסקאליק]] (זוראוויטשער) והרב [[אברהם דרייזין]] (מאיור), שאף הציל את ר' מאיר בעת אחד המרדפים של אנשי היבסקציה אחריו, והחביא אותו במרתף ביתו. | ||
ב[[אלול תרצ"ה]], בגל המעצרים הגדול הראשון שערך ה[[נ.ק.וו.ד.]] כדי לעצור את פעילותם של החסידים ברוסיה, נעצר ר' מאיר ונלקח יחד עם שבעת החסידים שנעצרו באותו לילה למטה [[המשטרה החשאית]] 'לוביאנקה' שבמוסקבה, שם עונה על ידי חוקרי הנ.ק.וו.ד. אלו תבעו ממנו לספק מידע מי ארגן את ה'חדרים' והישיבות, מי לימד בהם, ומי הם ההורים ששלחו את ילדיהם למוסדות אלו, אך למרות זאת ר' מאיר שתק ולא סיפר להם דבר{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=21688 כך עולה מתיקי החקירה שנחשפו] על ידי הסופר החסידי ר' [[שניאור זלמן ברגר]] ב[[שבועון בית משיח]] [http://chabad.info/bm/index.php?status=goto_issue&magazine=bm_&issue_id=156 גליון 561].}} בתום החקירות הועבר לכלא 'בוטירקה' שם המתין עד למתן גזר הדין. | |||
בכתב האישום המתפרס על פני ששה עמודים, הואשם ר' מאיר יחד עם חבריו החסידים שנעצרו באותו לילה{{הערה|בין שבעת החסידים שנעצרו באותו הלילה, היה גם גיסו לעתיד ר' [[שלמה מטוסוב]].}} בארגון לימודים לילדים יהודיים במסגרות 'חדר' ו'ישיבה', במלחובקה שליד מוסקבה. באסיפת צעירים שהיו ברמת אינטלקטואלית כזו שיכלו לשמש מורים, ואותם לימדו כדי שיוכלו לשמש כמורים. הם לימדו תלמוד ואת מצוות הדת השונות". כתב אישום שכזה היה יכול להוביל את החסידים ור' מאיר בתוכם לגזר דין מוות ר"ל, אך בחסדי שמיים הוטל עליהם גזר דין 'קל' יחסית: שלוש שנות גלות ב[[קזחסטן]]. | |||
===היציאה מרוסיה=== | |||
בשנת [[תש"ו]], ב[[יציאת לבוב]] המפורסמת, יצא ר' מאיר, לאחר נישואיו עם רעייתו מרת חיענא, בתו של הרב [[יהודה לייב קרסיק]]. ביציאתו יצא ר' מאיר ע"ש חיים גאסטהאלטער, שם שנשאר איתו עוד זמן רב לאחר מכן, ואף במכתבים ששלח אליו הרבי, מצויין שם זה בראש העמוד. | |||
לאחר מכן המשיך ר' מאיר ל[[צרפת]], שם נולדו לו עוד חמישה מילדיו, לאחר שהראשונה נולדה עוד ברוסיה. | |||
בשנת תשי"ד, הצליח ר' מאיר להגיע ל[[ארצות הברית]], ובהוראת הרבי התיישב בעיר [[דטרויט]] והחל ב[[הפצת יהדות]] בעיקר בקרב עולי [[רוסיה]] הרבים שגרו בדטרויט. נקודה מעניינת לציון היא כתבה שהתפרסמה בעיתון האמריקאי בזמן בו הגיע ר' מאיר לארצות הברית, שדיווחה בהלם על היהודי שהגיע לאמריקה עם לא פחות מששה ילדים. הרופא שטיפל בהריונה השביעי של מרת חיענא אבצן, התריע כי כדאי לה לעצור את הלידה כבר מעכשיו, ואף הוסיף שששה ילדים זה מספיק. | |||
ר' מאיר, נסע מייד לרבי וכשנכנס ל[[יחידות]] בירך אותו הרבי שיזכה לעוד מספר ילדים גדול ממה שיש לו עכשיו, ואכן, מאז נולדו לר' מאיר עוד תשעה ילדים. | |||
ר' מאיר | ===הפעילות בארצות הברית=== | ||
בדטרויט, פעל ר' מאיר להפצת יהדות בקרב עולי [[רוסיה]], ואף שיכן רבים מהם שעדיין לא הצליחו להשיג לעצמם מקום לדור, בביתו הקטן שגודלו הכיל לא יותר מ-55 מטר רבוע. הוא השתדל לתת לכל אחד יחס מיוחד ומאיר פנים, והצליח לעורר רבים מהם להוסיף ולהתקרב בקיום מצוות. | |||
כחלק מפעילותיו, דאג ר' מאיר במשך השנים לרבים מיוצאי [[רוסיה]] שיעשו [[ברית מילה]], ודאג עבורם ל[[מבצע כשרות|אוכל כשר]], פעילויות בחגים, סעודות וכדומה. | |||
בשנת [[תשמ"ו]], כשרעייתו חלתה והיה צורך להעבירה למקום בו תוכל לקבל טיפול רפואי הגון, עבר ר' מאיר להתגורר בשכונת המלך, [[קראון הייטס]], ועבר להתגורר בבית הסמוך ל-[[770]]. | |||
== | === פרסום משיח === | ||
בשנים הראשונות לנשיאות הרבי, הגיע ה[[שד"ר]] ר' [[משה דובינסקי]] ל[[דטרויט]] במטרה לאסוף כספים. כשביקש מאחד העסקנים שיעזור לו באיסוף הכספים על ידי נתינת כתובות ושיחות עם בעלי אמצעים. הסכים הלה לסייע לו, אך התנה זאת בכך, שכאשר יחזור ל[[ניו יורק]], ימסור לרבי שהחסיד הרב מאיר אבצן מפיץ בסביבתו כי הרבי הוא [[משיח]]. | |||
מחוסר ברירה הסכים ר' משה לתנאי. כשחזר ל[[ניו יורק]], נכנס לרבי וסיפר לו זאת. ענה הרבי: "וואס קען איך טאן אז ער מיינט מיט אין אמת?!" [= מה אני יכול לעשות שהוא מתכוון באמת]. | |||
=== פטירתו === | |||
בשנת [[תשס"ב]], בכ"ט [[חשוון]], הובהל ר' מאיר ל[[בית רפואה]] לטיפול. מצבו התייצב לאחר הטיפול, ובני משפחתו כבר פנו לחזור למקומם, ורק אחת מבנותיו נשארה במקום. באמצע הלילה, יצאה לכמה דקות מהחדר, ובאותם רגעים החזיר ר' מאיר את נשמתו ליוצרה. איש לא היה איתו בשעת פטירתו. | |||
==משפחתו== | |||
*בנו, הרב לייבל אבצן, [[קראון הייטס]] | |||
*בנו, הרב יוסף יצחק אבצן, [[קראון הייטס]] | |||
*בנו, הרב [[גרשון מנחם מענדל אבצן]] - משלוחי הרבי ומנהל ישיבה לנערים נושרים בירושלים | |||
*בנו, הרב [[יונה אבצן]] - מנהל [[ועד שיחות אין אינגליש]], [[קראון הייטס]] | |||
*בנו, הרב [[שלום דובער אבצן]] - סופר וחוקר חסידי תושב [[קראון הייטס]] (בעבר, מלמד בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] אושן פארקוויי) | |||
*בנו, הרב [[מרדכי אבצן]] - שליח הרבי בהונג קונג, סין | |||
*בנו, הרב אליעזר אבצן - מנהל מרכז עזרה לשלוחים ב[[רוסיה]], [[קראון הייטס]] | |||
*חתנו, הרב נח ברנשטיין, [[קראון הייטס]] | |||
*חתנו, הרב [[מנחם מאיר בלוי|מנחם בלוי]], [[קראון הייטס]] | |||
*בתו, מרת חיה רבקה אשת ר' [[נחום קפלינסקי]] - שמש [[770|בית הכנסת ובית המדרש ב-770]] | |||
*חתנו, הרב משה נחמן בארענשטיין, [[קראון הייטס]] | |||
*חתנו, הרב שניאור זלמן בוימגרטן - [[שליח ציבור|חזן]] ראשי בבית הכנסת חב"ד מוסקבה, מתגורר ב[[קראון הייטס]]. | |||
*חתנו, הרב דוד טשעזני, [[קראון הייטס]] | |||
*חתנו, הרב אלימלך טיפנברון, [[קראון הייטס]] | |||
*חתנו, הרב לוי צירקינד - שליח הרבי בפרעסנא, קליפורניה | |||
==לקריאה נוספת== | |||
*מאיר אבצן, '''אורות באפילה''' - סיפור האישי של הרב אבצן, [[ניו יורק]], [[תשמ"ח]]. | |||
* יונה אבצן (עורך), '''אגרות לחסיד''', מכתבים שנשלחו לרב אבצן על ידי [[רבותינו נשיאנו]] ו[[חסיד]]ים. [[ניו יורק]] [[תשנ"ו]]. | |||
== | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''[https://anash.org/20th-yahrtzeit-of-r-meir-avtzon/ היארצייט ה-20 של הרב אבצן]''', סיפור חייו ותמונות {{אנש}} (אנגלית) | |||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:חסידים | {{מיון רגיל:אבצן, מאיר}} | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | |||
[[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | |||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים נעוועל]] | |||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים חרקוב]] | |||
[[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] | |||
[[קטגוריה:חסידים שנאסרו בברית המועצות]] | |||
[[קטגוריה:משפחת קרסיק]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשס"ב]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרס"ט]] | |||
[[קטגוריה:משפחת אבצן]] |
גרסה אחרונה מ־22:33, 10 באוגוסט 2024
![](/images/8/87/%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%90%D7%91%D7%A6%D7%9F_2.jpg)
החסיד ר' מאיר אבצן (ח' טבת תרס"ט - כ"ט מרחשוון תשס"ב) היה חסיד חב"ד, בוגר ישיבות תומכי תמימים, שימש כשד"ר של אדמו"ר הריי"צ ברוסיה ופעל למען הפצת היהדות בדטרויט.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
שנות צעירותו[עריכה | עריכת קוד מקור]
ר' מאיר נולד לאביו ר' גרשון ולאמו אסתר בעיירה מיראגראד שבפלך פולטובה שברוסיה, בח' טבת תרס"ט.
כשהיה ילד קטן, פרצה מלחמת העולם הראשונה. אחת הפצצות בהפגזות נפלה על הבית בהם היו גרים משפחתו, והבניין קרס על כל הדרים בו והוא בתוכם. לאחר זמן רב הוא הצליח לצאת מבין ההריסות, ופנה לביתו של הרב יונה כהן.
ר' יונה כהן הסכים לצרף את ר' מאיר לשיעוריו למרות היותו צעיר לימים. לאחר מכן, בין השנים תרפ"ו - תרצ"ב המשיך את לימודיו בתומכי תמימים חרקוב, ולאחר סגירתה עבר לתומכי תמימים נעוול.
פעילותו ברוסיה[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/c/c1/%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%90%D7%91%D7%A6%D7%9F.jpg/250px-%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%90%D7%91%D7%A6%D7%9F.jpg)
לאחר שהיבסקציה הצרה את צעדיה על הישיבה בקרמנצ'וג, והמשגיח הקודם נאלץ לברוח, הגיע ר' מאיר בשליחותו של אדמו"ר הריי"צ להיות משגיח בישיבה בקרמנצ'וג, אותה ניהל באותם ימים ר' ישראל נח בליניצקי.
לאחר שעזב אדמו"ר הריי"צ את רוסיה בכ"ד תשרי תרפ"ח, נשאר ר' מאיר בעיירה מלחובקה שם התפתחה קהילה חב"דית תוססת. בין חבריו מאותם הימים נזכרים רבות הרב יעקב מסקאליק (זוראוויטשער) והרב אברהם דרייזין (מאיור), שאף הציל את ר' מאיר בעת אחד המרדפים של אנשי היבסקציה אחריו, והחביא אותו במרתף ביתו.
באלול תרצ"ה, בגל המעצרים הגדול הראשון שערך הנ.ק.וו.ד. כדי לעצור את פעילותם של החסידים ברוסיה, נעצר ר' מאיר ונלקח יחד עם שבעת החסידים שנעצרו באותו לילה למטה המשטרה החשאית 'לוביאנקה' שבמוסקבה, שם עונה על ידי חוקרי הנ.ק.וו.ד. אלו תבעו ממנו לספק מידע מי ארגן את ה'חדרים' והישיבות, מי לימד בהם, ומי הם ההורים ששלחו את ילדיהם למוסדות אלו, אך למרות זאת ר' מאיר שתק ולא סיפר להם דבר[1] בתום החקירות הועבר לכלא 'בוטירקה' שם המתין עד למתן גזר הדין.
בכתב האישום המתפרס על פני ששה עמודים, הואשם ר' מאיר יחד עם חבריו החסידים שנעצרו באותו לילה[2] בארגון לימודים לילדים יהודיים במסגרות 'חדר' ו'ישיבה', במלחובקה שליד מוסקבה. באסיפת צעירים שהיו ברמת אינטלקטואלית כזו שיכלו לשמש מורים, ואותם לימדו כדי שיוכלו לשמש כמורים. הם לימדו תלמוד ואת מצוות הדת השונות". כתב אישום שכזה היה יכול להוביל את החסידים ור' מאיר בתוכם לגזר דין מוות ר"ל, אך בחסדי שמיים הוטל עליהם גזר דין 'קל' יחסית: שלוש שנות גלות בקזחסטן.
היציאה מרוסיה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תש"ו, ביציאת לבוב המפורסמת, יצא ר' מאיר, לאחר נישואיו עם רעייתו מרת חיענא, בתו של הרב יהודה לייב קרסיק. ביציאתו יצא ר' מאיר ע"ש חיים גאסטהאלטער, שם שנשאר איתו עוד זמן רב לאחר מכן, ואף במכתבים ששלח אליו הרבי, מצויין שם זה בראש העמוד.
לאחר מכן המשיך ר' מאיר לצרפת, שם נולדו לו עוד חמישה מילדיו, לאחר שהראשונה נולדה עוד ברוסיה.
בשנת תשי"ד, הצליח ר' מאיר להגיע לארצות הברית, ובהוראת הרבי התיישב בעיר דטרויט והחל בהפצת יהדות בעיקר בקרב עולי רוסיה הרבים שגרו בדטרויט. נקודה מעניינת לציון היא כתבה שהתפרסמה בעיתון האמריקאי בזמן בו הגיע ר' מאיר לארצות הברית, שדיווחה בהלם על היהודי שהגיע לאמריקה עם לא פחות מששה ילדים. הרופא שטיפל בהריונה השביעי של מרת חיענא אבצן, התריע כי כדאי לה לעצור את הלידה כבר מעכשיו, ואף הוסיף שששה ילדים זה מספיק.
ר' מאיר, נסע מייד לרבי וכשנכנס ליחידות בירך אותו הרבי שיזכה לעוד מספר ילדים גדול ממה שיש לו עכשיו, ואכן, מאז נולדו לר' מאיר עוד תשעה ילדים.
הפעילות בארצות הברית[עריכה | עריכת קוד מקור]
בדטרויט, פעל ר' מאיר להפצת יהדות בקרב עולי רוסיה, ואף שיכן רבים מהם שעדיין לא הצליחו להשיג לעצמם מקום לדור, בביתו הקטן שגודלו הכיל לא יותר מ-55 מטר רבוע. הוא השתדל לתת לכל אחד יחס מיוחד ומאיר פנים, והצליח לעורר רבים מהם להוסיף ולהתקרב בקיום מצוות.
כחלק מפעילותיו, דאג ר' מאיר במשך השנים לרבים מיוצאי רוסיה שיעשו ברית מילה, ודאג עבורם לאוכל כשר, פעילויות בחגים, סעודות וכדומה.
בשנת תשמ"ו, כשרעייתו חלתה והיה צורך להעבירה למקום בו תוכל לקבל טיפול רפואי הגון, עבר ר' מאיר להתגורר בשכונת המלך, קראון הייטס, ועבר להתגורר בבית הסמוך ל-770.
פרסום משיח[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנים הראשונות לנשיאות הרבי, הגיע השד"ר ר' משה דובינסקי לדטרויט במטרה לאסוף כספים. כשביקש מאחד העסקנים שיעזור לו באיסוף הכספים על ידי נתינת כתובות ושיחות עם בעלי אמצעים. הסכים הלה לסייע לו, אך התנה זאת בכך, שכאשר יחזור לניו יורק, ימסור לרבי שהחסיד הרב מאיר אבצן מפיץ בסביבתו כי הרבי הוא משיח.
מחוסר ברירה הסכים ר' משה לתנאי. כשחזר לניו יורק, נכנס לרבי וסיפר לו זאת. ענה הרבי: "וואס קען איך טאן אז ער מיינט מיט אין אמת?!" [= מה אני יכול לעשות שהוא מתכוון באמת].
פטירתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשס"ב, בכ"ט חשוון, הובהל ר' מאיר לבית רפואה לטיפול. מצבו התייצב לאחר הטיפול, ובני משפחתו כבר פנו לחזור למקומם, ורק אחת מבנותיו נשארה במקום. באמצע הלילה, יצאה לכמה דקות מהחדר, ובאותם רגעים החזיר ר' מאיר את נשמתו ליוצרה. איש לא היה איתו בשעת פטירתו.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, הרב לייבל אבצן, קראון הייטס
- בנו, הרב יוסף יצחק אבצן, קראון הייטס
- בנו, הרב גרשון מנחם מענדל אבצן - משלוחי הרבי ומנהל ישיבה לנערים נושרים בירושלים
- בנו, הרב יונה אבצן - מנהל ועד שיחות אין אינגליש, קראון הייטס
- בנו, הרב שלום דובער אבצן - סופר וחוקר חסידי תושב קראון הייטס (בעבר, מלמד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש אושן פארקוויי)
- בנו, הרב מרדכי אבצן - שליח הרבי בהונג קונג, סין
- בנו, הרב אליעזר אבצן - מנהל מרכז עזרה לשלוחים ברוסיה, קראון הייטס
- חתנו, הרב נח ברנשטיין, קראון הייטס
- חתנו, הרב מנחם בלוי, קראון הייטס
- בתו, מרת חיה רבקה אשת ר' נחום קפלינסקי - שמש בית הכנסת ובית המדרש ב-770
- חתנו, הרב משה נחמן בארענשטיין, קראון הייטס
- חתנו, הרב שניאור זלמן בוימגרטן - חזן ראשי בבית הכנסת חב"ד מוסקבה, מתגורר בקראון הייטס.
- חתנו, הרב דוד טשעזני, קראון הייטס
- חתנו, הרב אלימלך טיפנברון, קראון הייטס
- חתנו, הרב לוי צירקינד - שליח הרבי בפרעסנא, קליפורניה
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- מאיר אבצן, אורות באפילה - סיפור האישי של הרב אבצן, ניו יורק, תשמ"ח.
- יונה אבצן (עורך), אגרות לחסיד, מכתבים שנשלחו לרב אבצן על ידי רבותינו נשיאנו וחסידים. ניו יורק תשנ"ו.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- היארצייט ה-20 של הרב אבצן, סיפור חייו ותמונות
(אנגלית)
הערות שוליים
- ↑ כך עולה מתיקי החקירה שנחשפו על ידי הסופר החסידי ר' שניאור זלמן ברגר בשבועון בית משיח גליון 561.
- ↑ בין שבעת החסידים שנעצרו באותו הלילה, היה גם גיסו לעתיד ר' שלמה מטוסוב.