אברהם יעקב פרידמן (השלישי): הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – "שמאל|ממוזער|250px|" ב־"שמאל|ממוזער|") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(128 גרסאות ביניים של 29 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | {{פירוש נוסף|נוכחי=אדמו"ר הקודם מסדיגורה|אחר=נינו של רבי [[ישראל מרוז'ין]]|ראו=[[אברהם יעקב פרידמן (השני)]]}} | ||
{{דמות | |||
|שם=רבי אברהם יעקב פרידמן | |||
|תמונה=סדיגורא 2.jpg | |||
|כינוי=האדמו"ר מסדיגורא | |||
|תיאור= | |||
|תאריך לידה=[[ה' באלול]] [[תרפ"ח]] | |||
|מקום לידה=ווינה | |||
|תאריך פטירה= | |||
|מקום פטירה= | |||
|מקום פעילות=[[ברוקלין]], [[תל אביב]] | |||
|תפקידים נוספים=חבר במועצת גדולי התורה ונשיא קרן התורה של [[אגודת ישראל]] | |||
|רבותיו= | |||
|תלמידיו= | |||
|חיבוריו= | |||
|השתייכות=[[חסידות רוז'ין]] סדיגורא | |||
}} | |||
רבי '''אברהם יעקב פרידמן''' ([[ה' באלול]] [[תרפ"ח]] - [[י"ט טבת]] [[תשע"ג]]) היה ה[[אדמו"ר]] מסדיגורא, חבר במועצת גדולי התורה וידיד [[חסידות חב"ד]]. | |||
==תולדות חיים== | |||
הרב אברהם יעקב פרידמן נולד ביום [[ה' באלול]] שנת [[תרפ"ח]] בווינה לרבי [[מרדכי שלום יוסף פרידמן]] (ה"כנסת מרדכי") שהיה ה[[אדמו"ר]] בסדיגורא, חבר ב[[מועצת גדולי התורה]], נשיא קרן התורה של [[אגודת ישראל]], ידיד [[חסידות חב"ד]] ומצאצאי רבי [[ישראל מרוז'ין]]. | |||
== | הרב פרידמן היה עוזרו האישי של אביו ושימש כרב [[בית הכנסת]] "כנסת מרדכי" של חסידי סדיגורא ב[[ברוקלין]] שב[[ניו יורק]]. בשנת [[תשל"ג]] הורה לו אביו להקים ישיבת סדיגורא ב[[בני ברק]] והוא עבר לגור ב[[ארץ ישראל]] כדי לעמוד בראשה. בשנת [[תשל"ט]], לאחר [[הסתלקות]] אביו, החל למלא את מקומו באדמו"רות ומקביל גם מונה לחבר במועצת גדולי התורה. | ||
דברי | |||
התגורר ב[[תל אביב]] ותחת חסותו מוסדות סדיגורא בערים; [[בני ברק]], [[ירושלים]], [[מודיעין עילית]], [[אשדוד]] ו[[אלעד]]. בשנותיו האחרונות עבר לגור בבני ברק. נלב"ע ביום י"ט טבת תשע"ג, ונטמן בו ביום בסמוך לאביו בבית החיים "נחלת יצחק" בתל אביב. | |||
==משפחתו== | |||
הרב פרידמן השאיר אחריו בן יחיד האדמו"ר רבי [[ישראל משה פרידמן]] ה'אבירי ים' שממשיך להנהיג את קהל עדתו. | |||
==קשריו עם חב"ד== | |||
[[קובץ:סדיגורה בחדר הרבי.JPG|ימין|ממוזער|250px|הרב פרידמן (מימין) בחדרו של [[הרבי]] ב-[[770]] (במרכז נראה המזכיר הרב [[חיים חודקוב]])]] | |||
[[קובץ:סדיגורה נואם בירושלים.JPG|שמאל|ממוזער|האדמו"ר נואם בכנס סיום ה[[רמב"ם]] ב[[ירושלים]]]] | |||
[[קובץ:אברהם יעקב פרידמן וישעיהו הרצל.jpg|שמאל|ממוזער|האדמו"ר מסדיגורא עם הרב [[ישעיהו הרצל]] ([[כסלו]] [[תשס"ח]])]] | |||
הרב פרידמן היה מעריץ של [[הרבי]] ושל [[חסידות חב"ד]] ובהזדמנויות רבות היה מספר על כך. בהיותו בעל זכרון נדיר ומקורב לבית רוזי'ן, היה מרבה לתאר את הקשרים בין [[אדמו"רי חב"ד]] ובית [[רוזי'ן]], החל מהקשר של סב סבו, רבי [[ישראל מרוז'ין]] עם [[אדמו"ר הזקן]] ועד לדורנו. | |||
בתקופה שאביו היה גר בארצות הברית, היה נכנס לעיתים אל הרבי ופעמים ביצע שליחויות מאביו אל הרבי. לאחר התמנותו לאדמו"ר הגיע פעמיים ל[[יחידות]] אצל הרבי. הראשונה הייתה ביום [[ד' בתמוז]] [[תש"מ]], בה שוחחו על עניינים רבים, ביניהם על פגישת [[אדמו"ר הריי"צ]] עם דודו, הרב אברהם יעקב פרידמן והאיסור על פי [[שולחן ערוך]] למסירת שטחים מארץ ישראל לערבים. במהלך היחידות עודד אותו הרבי שימשיך לגור בתל אביב, ולא יעבור למקום אחר{{הערה|נושאים נוספים שנידונו באותה יחידות: ענין הגניזה החרסונית. ביאור במאמר של [[הבעל שם טוב]] ש"[[מלאך]] מיכאל היה נותן כל עבודתו רק עבור [[ציצית]] אחת". ביאור על פי החסידות להלכה שארבע אמות של אדם קונות לו. הצורך בפעולות למניעת ביצוע הפלות בארץ הקודש, אשר כדברי הרבי הדבר נעשה שם בעידוד עובדות סוציאליות המדריכות את הנשים הצעירות שימנעו עצמן מריבוי ילדים. הגדלת הקצבאות למשפחות ברוכות ילדים. ריבוי מקרי החבלה בארץ הקודש בגלל שיחות השלום. הסכנה שב"תכנית אלון" המבתרת את ארץ ישראל לשני חלקים. שלילת ההגדרה של "[[אתחלתא דגאולה]]" לתקופתנו. ג' שבועות. כתבי יד מהרב [[המגיד ממזריטש]] ומרבי [[ישראל מרוז'ין]]. הרחבת הענינים ראה בספר "בצל החכמה"}}. הפעם השניה שנכנס ליחידות הייתה באור ליום [[ט"ו בטבת]] [[תשמ"ד]]. [[יחידות]] נמשכה כשעה וחצי בו דיברו על הקשר בין [[אדמו"ר הריי"צ]] לאביו, הרבי [[מרדכי שלום יוסף פרידמן]] ועל מעלת [[מבצע תפילין]] ושלילת הטענות המתנגדות למבצע{{הערה|נושאים נוספים שנידונו באותה יחידות: ביאור [[אדמו"ר הזקן]] למאמר רז"ל "[[מחשבה]] טובה [[הקב"ה]] מצרפה למעשה". ביאור התפילה "משרתיו שואלים זה לזה". ביאורים בפירוש [[רש"י]] על הפסוק "איש כברכתו ברך אותם", בדברי חז"ל במכילתא "לא ניתנה תורה אלא לאוכלי המן", במאחז"ל "כל העולם לא ניזון אלא בשביל חנינא בני", ובדברי חז"ל "ביקש יעקב לישב בשלוה כו'". בענין מצבם של יהודי [[רוסיה]] וה[[מסירות נפש]] שלהם על קיום התורה ומצוות, סיפר הרבי כי קיבל משם שאלה הלכתית מיהודי השומר [[שבת]] ב[[מסירות נפש]], אך מטרידה אותו השאלה, שהיות שיש יהודים שרואים שהוא הולך למקום עבודתו בשבת, והם אינם יודעים שהוא אינו עושה שם מאומה, אם כן האם מותר לו לקדש על [[יין]] שהרי לעיני הרואים הוא נחשב כמחלל שבת. כמו כן הוזכר אז הסיפור מהנודע ביהודה אודות הסייעתא דשמיא לפסק הלכה של מורה הוראה. דרך החסידות אינה בתעניות וסיגופים. ש[[הקב"ה]] יתן ליהודים נסיון של עשירות. ביאור החסידות על הפסוק "והוא יכלכלך". עידוד להוצאת קבצים תורנים על ידי תלמידי הישיבות והכוללים, בהקשר לכך התבטא הרבי: "אחת בשנה" טוב עבור יום הכיפורים, אבל קובץ תורני צריך להוציא אחת לחדשיים או שלושה.}}. | |||
הרב פרידמן השתתף בחגיגות [[סיומי הרמב"ם]] ובשאר אירועים תורניים של חב"ד. בסיום [[הרמב"ם]] הראשון בשנת [[תשמ"ה]], נאם במעלת לימוד [[הרמב"ם]] ושיבח את הרבי על תקנת לימוד הרמב"ם, בין שאר פעולותיו. הוא הדגיש את שייכות לימוד [[הרמב"ם]] לכל אחד, כדברי [[הרמב"ם]] בהקדמתו והזכיר שאביו, הרב [[מרדכי שלום יוסף פרידמן]], עודד הדפסת והפצת [[הרמב"ם]] להמונים. בסיום דבריו בירך את הרבי לקראת יום הולדתו{{הערה|סקירה מהשתתפותו מופיעה ב"אלבום חגיגות הרמב"ם.}}. כשהרב פרידמן עצמו לא היה יכול להשתתף היה שולח שליח מטעמו. בסיומי [[הרמב"ם]] בשנים [[תשס"ד]] ו[[תשס"ה]] שלח את נכדו, הרב שלמה שרף שייצגו בחגיגת סיום [[הרמב"ם]] העולמי ב[[ניו יורק]]{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=3011 קראון הייטס: סיום [[הרמב"ם]] העולמי ברוב עם], [http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=7733 סיום [[הרמב"ם]] העולמי נחגג במעמד גדולי התורה]}}. | |||
ב[[חודש אב]] שנת [[תשס"ו]], בעקבות ערעור המצב הבטחוני בארץ ישראל, חתם על מכתב קריאה לעידוד מבצע תפילין{{הערה|1=[[:תמונה:מבצע תפילין.jpg|צילום המכתב]].}}. כמו כן, חתם גם על כרוז תחת הסיסמה "הנח [[תפילין]] וסייע למגר את האויב", שיצא על ידי [[קונגרס הרבנים למען השלום]]{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=22520 "פיקוח נפש" בקמפיין חדש; העלות מיליון שקל]}}. | |||
ביום [[ג' בתמוז]] שנת [[תשנ"ח]] דיבר בבית מדרשו בתל אביב על [[הרבי]] וכך אמר: | |||
{{ציטוט|מרכאות=כן| | |||
|מקור= | |||
|תוכן=ידועים דברי הגמרא ש"יעקב אבינו לא מת", כי "מה זרעו בחיים אף הוא בחיים". ואמנם אנו רואים שתלמידיו הקרוים בנים.. ו[[שלוחים|שלוחיו]] בכל העולם ממשיכים ללכת בדרכו. וכל אלו שקיבלו וממשיכים גם עתה לקבל ממנו טובות והשפעות.. בכל עניניהם.. [[הרבי מליובאוויטש]] מעולם לא נרתע מלומר את מה שצריך לומר.. וכך נהג במיוחד בכל הנוגע לעניני [[ארץ ישראל]].. והחובה מוטלת עלינו ובמיוחד על חסידיו תלמידיו ושלוחיו, לפרסם בכל תוקף ועוז את איסור [[מסירת השטחים]]. | |||
}} | |||
בחודש חשוון שנת [[תשס"א]], במהלך ביקורו באוקראינה, שימש כסנדק בברית מילה שאורגן על ידי [[שליח]] הרבי בעיר ז'יטומיר. הרב פרידמן הביע את התפעלותו מפעולותיהם של שליחי הרבי הפזורים ב[[רוסיה]] ו[[אוקראינה]] ומחיים מחדש את ה[[יהדות]] ב[[מסירות נפש]]. בשנת [[תשס"ה]] ביקר שום באוקראינה, שם התקבל על ידי תלמידי מוסדות חב"ד במקום והרב פרידמן הזמינם להשתכן בקביעות בבנין בית המדרש בעיר סדיגורה שנפדה ונרכש על ידו מידי המקומיים. | |||
ב[[חודש כסלו]] [[תשס"ט]], בעקבות רציחתם של שלוחי הרבי ב[[בית חב"ד מומבאי]], הרב [[גבריאל נח ורבקה הולצברג]], יצאה משלחת מרבני חב"ד לביקור אצל גדולי ישראל, ביניהם ביקרו אצל בביתו של הרב פרידמן{{הערה|1=[http://col.org.il/show_news.rtx?artID=43685 רבני חב"ד בביקור בבתי האדמו"רים]{{וידאו}}{{תמונה}}}}. | |||
ביום [[ג' בחשוון]] [[תש"ע]], נסע ל[[עיירה]] סדיגורה (שהיא פרבר של העיר צ'רנוביץ) כדי לעלות על קברו של סבו זקנו, רבי ישראל מרוז'ין. לנסיעה הצטרף שליח הרבי ורבה של צ'רנוביץ, הרב מנחם מענדל גליצנשטיין, שאף עזר להצלחתה של הנסיעה. | |||
==שלימות הארץ== | |||
[[קובץ:אברהם יעקב פרידמן בכנס קונגרס רבני פיקוח נפש.jpg|שמאל|ממוזער|ה[[אדמו"ר]] מסדיגורא (יושב שני מימין) בכנס של [[קונגרס הרבנים למען השלום]] נגד [[תוכנית ההתנתקות]] ב[[תל אביב]] ([[טבת]] [[תשס"ה]])]] | |||
בעקבות דברי הרבי (ביחידות הראשונה) לרב פרידמן, אודות איסור מסירת שטחים, הצטרף הרב פרידמן למלחמה בנושא שלימות הארץ. ביום [[כ"ג באלול]] שנת [[תשנ"ג]] השתתף בכנס ב"מרכז גוטניק" ב[[ירושלים]] ודיבר על הסכנה שבמסירת שטחים. דברים נוספים במעלת מלמחתו של הרבי בעניין שלימות הארץ אמר בבית מדרשו ב[[תל אביב]] ביום [[ג' בתמוז]] שנת [[תשנ"ח]]{{הערה|מצוטטים בהמשך הערך}}. ב[[חודש חשוון]] [[תשנ"ט]] ערך בבית מדרשו מחאה יחד עם עמותת "פקוח נפש" כנגד ההסכמים שעושה הממשלה עם הערבים{{הערה|מדברי הרב פרידמן: "עם חתימת ההסכם נוצר מצב מיידי של [[פקוח נפש]] ונהרג יהודי ב[[חברון]]. האם זהו שלום בטוח"?!}}. | |||
ב[[חודש טבת]] [[תשס"ה]] קיים [[קונגרס הרבנים למען השלום]] כנס נגד [[תוכנית ההתנתקות]] והרב פרידמן עמד בראשה. בסיום הכנס הוקראו סיכומי החלטות אסיפת הרבנים, בראשות "האדמו"ר מסדיגורא והרב [[מרדכי אליהו]]". בין היתר נכתב: {{ציטוטון|אנו קוראים לכל מנהיגי יהדות העולם ובראשם רבני ישראל להביע מחאה נמרצת שתהדהד מקצה העולם ועד סופו נוכח ההתנהגות המרושעת של ממשלת ישראל והעומד בראשה!}}{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=8822 ננעלה אסיפת הרבנים בתל אביב]}}. | |||
ב[[חודש אייר]] שנת [[תשס"ה]] חתם על "קול קורא" נגד תוכנית "ההתנתקות" שכותרתו "ההתנתקות אינה יכולה להתממש". הקול קורא פורסם על ידי [[קונגרס הרבנים למען השלום]]{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=11201 ההתנתקות אינה יכולה להתממש]}}. בהמשך גם כתב שאסור להצטרף לממשלה שחרטה בקווי היסוד שלה גירוש יהודים ומסירת שטחים מארץ הקודש לנוכרים{{מקור}}. ב[[חודש טבת]] [[תשס"ה]] נתבעו ח"כ [[יעקב ליצמן]] וח"כ ישראל אייכלר, על ידי הרב יוסף לויפר, שליחו של האדמו"ר מסדיגורא, על שהצביעו בעד הממשלה בזמן תוכנית ההתנתקות בניגוד לדעת רוב חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. כמו כן, נתבע ח"כ הרב פרוש על שנמנע ולא הצביע "למרות הוראתם של רוב חברי מועצת גדולי התורה"{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=8838 רימו את הרבנים ונכנסו לקואלציה], [http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=8934 התרמית בפרשיית ליצמן - שרון]}}. | |||
נפטר בי"ט טבת התשע"ג. | |||
במקומו מונה כאדמו"ר בנו יחידו רבי [[ישראל משה פרידמן]], שנפטר ב[[כ"א מנחם אב]] ה'[[תש"פ]]. | |||
== חיבוריו == | |||
דברי תורה של הרב פרידמן מתפרסמים בספרו "עקבי אבירים" וכן בבטאון "מסילות" ובקבצים התורנים "כתר ישראל", "קריית מלך" ועוד. | |||
==ראו גם== | |||
*[[אברהם יעקב פרידמן (השני)]] | |||
*[[מרדכי שלום יוסף פרידמן]] | |||
*[[ישראל משה פרידמן]] | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*[[שלום דובער וולפא]], '''[[שמן ששון מחבריך (ספר)|שמן ששון מחבריך]]''', חלק ד' עמודים 96- | *[[שלום דובער וולפא]], '''[[שמן ששון מחבריך (ספר)|שמן ששון מחבריך]]''', חלק ד' עמודים 96-93. | ||
== קישורים חיצוניים == | == קישורים חיצוניים == | ||
*[http:// | *[http://old2.ih.chabad.info/newvideo/video.php?id=1373 הרב חיים יצחק כהן מוסר ד"ש לרבי בשם האדמו"ר מסדיגורא (27:49)]{{וידאו}} | ||
*[http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=33531 | *[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=33531 חב"ד בחתונת סדיגורא]{{תמונה}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אדמו"רי רוז'ין|פרידמן אברהם יעקב]] | |||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:נשיאי הועד למען שלימות העם]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרפ"ח]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"ג]] | |||
[[קטגוריה:משפחת פרידמן (2)]] |
גרסה אחרונה מ־13:42, 19 ביולי 2024
רבי אברהם יעקב פרידמן | |
---|---|
![]() | |
האדמו"ר מסדיגורא | |
לידה | ה' באלול תרפ"ח |
ווינה | |
מקום פעילות | ברוקלין, תל אביב |
השתייכות | חסידות רוז'ין סדיגורא |
תפקידים נוספים | חבר במועצת גדולי התורה ונשיא קרן התורה של אגודת ישראל |
רבי אברהם יעקב פרידמן (ה' באלול תרפ"ח - י"ט טבת תשע"ג) היה האדמו"ר מסדיגורא, חבר במועצת גדולי התורה וידיד חסידות חב"ד.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב אברהם יעקב פרידמן נולד ביום ה' באלול שנת תרפ"ח בווינה לרבי מרדכי שלום יוסף פרידמן (ה"כנסת מרדכי") שהיה האדמו"ר בסדיגורא, חבר במועצת גדולי התורה, נשיא קרן התורה של אגודת ישראל, ידיד חסידות חב"ד ומצאצאי רבי ישראל מרוז'ין.
הרב פרידמן היה עוזרו האישי של אביו ושימש כרב בית הכנסת "כנסת מרדכי" של חסידי סדיגורא בברוקלין שבניו יורק. בשנת תשל"ג הורה לו אביו להקים ישיבת סדיגורא בבני ברק והוא עבר לגור בארץ ישראל כדי לעמוד בראשה. בשנת תשל"ט, לאחר הסתלקות אביו, החל למלא את מקומו באדמו"רות ומקביל גם מונה לחבר במועצת גדולי התורה.
התגורר בתל אביב ותחת חסותו מוסדות סדיגורא בערים; בני ברק, ירושלים, מודיעין עילית, אשדוד ואלעד. בשנותיו האחרונות עבר לגור בבני ברק. נלב"ע ביום י"ט טבת תשע"ג, ונטמן בו ביום בסמוך לאביו בבית החיים "נחלת יצחק" בתל אביב.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב פרידמן השאיר אחריו בן יחיד האדמו"ר רבי ישראל משה פרידמן ה'אבירי ים' שממשיך להנהיג את קהל עדתו.
קשריו עם חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/c/c1/%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D_%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F_%D7%95%D7%99%D7%A9%D7%A2%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%94%D7%A8%D7%A6%D7%9C.jpg/300px-%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D_%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F_%D7%95%D7%99%D7%A9%D7%A2%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%94%D7%A8%D7%A6%D7%9C.jpg)
הרב פרידמן היה מעריץ של הרבי ושל חסידות חב"ד ובהזדמנויות רבות היה מספר על כך. בהיותו בעל זכרון נדיר ומקורב לבית רוזי'ן, היה מרבה לתאר את הקשרים בין אדמו"רי חב"ד ובית רוזי'ן, החל מהקשר של סב סבו, רבי ישראל מרוז'ין עם אדמו"ר הזקן ועד לדורנו.
בתקופה שאביו היה גר בארצות הברית, היה נכנס לעיתים אל הרבי ופעמים ביצע שליחויות מאביו אל הרבי. לאחר התמנותו לאדמו"ר הגיע פעמיים ליחידות אצל הרבי. הראשונה הייתה ביום ד' בתמוז תש"מ, בה שוחחו על עניינים רבים, ביניהם על פגישת אדמו"ר הריי"צ עם דודו, הרב אברהם יעקב פרידמן והאיסור על פי שולחן ערוך למסירת שטחים מארץ ישראל לערבים. במהלך היחידות עודד אותו הרבי שימשיך לגור בתל אביב, ולא יעבור למקום אחר[1]. הפעם השניה שנכנס ליחידות הייתה באור ליום ט"ו בטבת תשמ"ד. יחידות נמשכה כשעה וחצי בו דיברו על הקשר בין אדמו"ר הריי"צ לאביו, הרבי מרדכי שלום יוסף פרידמן ועל מעלת מבצע תפילין ושלילת הטענות המתנגדות למבצע[2].
הרב פרידמן השתתף בחגיגות סיומי הרמב"ם ובשאר אירועים תורניים של חב"ד. בסיום הרמב"ם הראשון בשנת תשמ"ה, נאם במעלת לימוד הרמב"ם ושיבח את הרבי על תקנת לימוד הרמב"ם, בין שאר פעולותיו. הוא הדגיש את שייכות לימוד הרמב"ם לכל אחד, כדברי הרמב"ם בהקדמתו והזכיר שאביו, הרב מרדכי שלום יוסף פרידמן, עודד הדפסת והפצת הרמב"ם להמונים. בסיום דבריו בירך את הרבי לקראת יום הולדתו[3]. כשהרב פרידמן עצמו לא היה יכול להשתתף היה שולח שליח מטעמו. בסיומי הרמב"ם בשנים תשס"ד ותשס"ה שלח את נכדו, הרב שלמה שרף שייצגו בחגיגת סיום הרמב"ם העולמי בניו יורק[4].
בחודש אב שנת תשס"ו, בעקבות ערעור המצב הבטחוני בארץ ישראל, חתם על מכתב קריאה לעידוד מבצע תפילין[5]. כמו כן, חתם גם על כרוז תחת הסיסמה "הנח תפילין וסייע למגר את האויב", שיצא על ידי קונגרס הרבנים למען השלום[6].
ביום ג' בתמוז שנת תשנ"ח דיבר בבית מדרשו בתל אביב על הרבי וכך אמר:
ידועים דברי הגמרא ש"יעקב אבינו לא מת", כי "מה זרעו בחיים אף הוא בחיים". ואמנם אנו רואים שתלמידיו הקרוים בנים.. ושלוחיו בכל העולם ממשיכים ללכת בדרכו. וכל אלו שקיבלו וממשיכים גם עתה לקבל ממנו טובות והשפעות.. בכל עניניהם.. הרבי מליובאוויטש מעולם לא נרתע מלומר את מה שצריך לומר.. וכך נהג במיוחד בכל הנוגע לעניני ארץ ישראל.. והחובה מוטלת עלינו ובמיוחד על חסידיו תלמידיו ושלוחיו, לפרסם בכל תוקף ועוז את איסור מסירת השטחים.
בחודש חשוון שנת תשס"א, במהלך ביקורו באוקראינה, שימש כסנדק בברית מילה שאורגן על ידי שליח הרבי בעיר ז'יטומיר. הרב פרידמן הביע את התפעלותו מפעולותיהם של שליחי הרבי הפזורים ברוסיה ואוקראינה ומחיים מחדש את היהדות במסירות נפש. בשנת תשס"ה ביקר שום באוקראינה, שם התקבל על ידי תלמידי מוסדות חב"ד במקום והרב פרידמן הזמינם להשתכן בקביעות בבנין בית המדרש בעיר סדיגורה שנפדה ונרכש על ידו מידי המקומיים.
בחודש כסלו תשס"ט, בעקבות רציחתם של שלוחי הרבי בבית חב"ד מומבאי, הרב גבריאל נח ורבקה הולצברג, יצאה משלחת מרבני חב"ד לביקור אצל גדולי ישראל, ביניהם ביקרו אצל בביתו של הרב פרידמן[7].
ביום ג' בחשוון תש"ע, נסע לעיירה סדיגורה (שהיא פרבר של העיר צ'רנוביץ) כדי לעלות על קברו של סבו זקנו, רבי ישראל מרוז'ין. לנסיעה הצטרף שליח הרבי ורבה של צ'רנוביץ, הרב מנחם מענדל גליצנשטיין, שאף עזר להצלחתה של הנסיעה.
שלימות הארץ[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/d/d3/%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D_%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F_%D7%91%D7%9B%D7%A0%D7%A1_%D7%A7%D7%95%D7%A0%D7%92%D7%A8%D7%A1_%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99_%D7%A4%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%97_%D7%A0%D7%A4%D7%A9.jpg/300px-%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D_%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F_%D7%91%D7%9B%D7%A0%D7%A1_%D7%A7%D7%95%D7%A0%D7%92%D7%A8%D7%A1_%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99_%D7%A4%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%97_%D7%A0%D7%A4%D7%A9.jpg)
בעקבות דברי הרבי (ביחידות הראשונה) לרב פרידמן, אודות איסור מסירת שטחים, הצטרף הרב פרידמן למלחמה בנושא שלימות הארץ. ביום כ"ג באלול שנת תשנ"ג השתתף בכנס ב"מרכז גוטניק" בירושלים ודיבר על הסכנה שבמסירת שטחים. דברים נוספים במעלת מלמחתו של הרבי בעניין שלימות הארץ אמר בבית מדרשו בתל אביב ביום ג' בתמוז שנת תשנ"ח[8]. בחודש חשוון תשנ"ט ערך בבית מדרשו מחאה יחד עם עמותת "פקוח נפש" כנגד ההסכמים שעושה הממשלה עם הערבים[9].
בחודש טבת תשס"ה קיים קונגרס הרבנים למען השלום כנס נגד תוכנית ההתנתקות והרב פרידמן עמד בראשה. בסיום הכנס הוקראו סיכומי החלטות אסיפת הרבנים, בראשות "האדמו"ר מסדיגורא והרב מרדכי אליהו". בין היתר נכתב: "אנו קוראים לכל מנהיגי יהדות העולם ובראשם רבני ישראל להביע מחאה נמרצת שתהדהד מקצה העולם ועד סופו נוכח ההתנהגות המרושעת של ממשלת ישראל והעומד בראשה!"[10].
בחודש אייר שנת תשס"ה חתם על "קול קורא" נגד תוכנית "ההתנתקות" שכותרתו "ההתנתקות אינה יכולה להתממש". הקול קורא פורסם על ידי קונגרס הרבנים למען השלום[11]. בהמשך גם כתב שאסור להצטרף לממשלה שחרטה בקווי היסוד שלה גירוש יהודים ומסירת שטחים מארץ הקודש לנוכרים[דרוש מקור]. בחודש טבת תשס"ה נתבעו ח"כ יעקב ליצמן וח"כ ישראל אייכלר, על ידי הרב יוסף לויפר, שליחו של האדמו"ר מסדיגורא, על שהצביעו בעד הממשלה בזמן תוכנית ההתנתקות בניגוד לדעת רוב חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. כמו כן, נתבע ח"כ הרב פרוש על שנמנע ולא הצביע "למרות הוראתם של רוב חברי מועצת גדולי התורה"[12].
נפטר בי"ט טבת התשע"ג.
במקומו מונה כאדמו"ר בנו יחידו רבי ישראל משה פרידמן, שנפטר בכ"א מנחם אב ה'תש"פ.
חיבוריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
דברי תורה של הרב פרידמן מתפרסמים בספרו "עקבי אבירים" וכן בבטאון "מסילות" ובקבצים התורנים "כתר ישראל", "קריית מלך" ועוד.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שלום דובער וולפא, שמן ששון מחבריך, חלק ד' עמודים 96-93.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
הערות שוליים
- ↑ נושאים נוספים שנידונו באותה יחידות: ענין הגניזה החרסונית. ביאור במאמר של הבעל שם טוב ש"מלאך מיכאל היה נותן כל עבודתו רק עבור ציצית אחת". ביאור על פי החסידות להלכה שארבע אמות של אדם קונות לו. הצורך בפעולות למניעת ביצוע הפלות בארץ הקודש, אשר כדברי הרבי הדבר נעשה שם בעידוד עובדות סוציאליות המדריכות את הנשים הצעירות שימנעו עצמן מריבוי ילדים. הגדלת הקצבאות למשפחות ברוכות ילדים. ריבוי מקרי החבלה בארץ הקודש בגלל שיחות השלום. הסכנה שב"תכנית אלון" המבתרת את ארץ ישראל לשני חלקים. שלילת ההגדרה של "אתחלתא דגאולה" לתקופתנו. ג' שבועות. כתבי יד מהרב המגיד ממזריטש ומרבי ישראל מרוז'ין. הרחבת הענינים ראה בספר "בצל החכמה"
- ↑ נושאים נוספים שנידונו באותה יחידות: ביאור אדמו"ר הזקן למאמר רז"ל "מחשבה טובה הקב"ה מצרפה למעשה". ביאור התפילה "משרתיו שואלים זה לזה". ביאורים בפירוש רש"י על הפסוק "איש כברכתו ברך אותם", בדברי חז"ל במכילתא "לא ניתנה תורה אלא לאוכלי המן", במאחז"ל "כל העולם לא ניזון אלא בשביל חנינא בני", ובדברי חז"ל "ביקש יעקב לישב בשלוה כו'". בענין מצבם של יהודי רוסיה והמסירות נפש שלהם על קיום התורה ומצוות, סיפר הרבי כי קיבל משם שאלה הלכתית מיהודי השומר שבת במסירות נפש, אך מטרידה אותו השאלה, שהיות שיש יהודים שרואים שהוא הולך למקום עבודתו בשבת, והם אינם יודעים שהוא אינו עושה שם מאומה, אם כן האם מותר לו לקדש על יין שהרי לעיני הרואים הוא נחשב כמחלל שבת. כמו כן הוזכר אז הסיפור מהנודע ביהודה אודות הסייעתא דשמיא לפסק הלכה של מורה הוראה. דרך החסידות אינה בתעניות וסיגופים. שהקב"ה יתן ליהודים נסיון של עשירות. ביאור החסידות על הפסוק "והוא יכלכלך". עידוד להוצאת קבצים תורנים על ידי תלמידי הישיבות והכוללים, בהקשר לכך התבטא הרבי: "אחת בשנה" טוב עבור יום הכיפורים, אבל קובץ תורני צריך להוציא אחת לחדשיים או שלושה.
- ↑ סקירה מהשתתפותו מופיעה ב"אלבום חגיגות הרמב"ם.
- ↑ קראון הייטס: סיום הרמב"ם העולמי ברוב עם, סיום הרמב"ם העולמי נחגג במעמד גדולי התורה
- ↑ צילום המכתב.
- ↑ "פיקוח נפש" בקמפיין חדש; העלות מיליון שקל
- ↑ רבני חב"ד בביקור בבתי האדמו"רים
- ↑ מצוטטים בהמשך הערך
- ↑ מדברי הרב פרידמן: "עם חתימת ההסכם נוצר מצב מיידי של פקוח נפש ונהרג יהודי בחברון. האם זהו שלום בטוח"?!
- ↑ ננעלה אסיפת הרבנים בתל אביב
- ↑ ההתנתקות אינה יכולה להתממש
- ↑ רימו את הרבנים ונכנסו לקואלציה, התרמית בפרשיית ליצמן - שרון