ישראל יהודה אלפנביין: הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) (←משפחתו) |
מנחם מענדל.ק (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
(7 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:ישראל | [[קובץ:ישראל אלפנביין 4.jpg|שמאל|ממוזער|הרב ישראל יהודה אלפנביין (תשפ"ד)]] | ||
הרב '''ישראל יהודה אלפנביין''' (יליד שנת [[תשל"א]], 1971) הינו סופר חב"די, ו[[רב]] ב[[בית הכנסת]] [[חב"ד]] סמילנסקי ב[[נתניה]], בעבר כיהן כ[[ר"מ]] ו[[משפיע]] בישיבת [[תומכי תמימים נתניה]]. | הרב '''ישראל יהודה אלפנביין''' (יליד שנת [[תשל"א]], 1971) הינו סופר חב"די, ו[[רב]] ב[[בית הכנסת]] [[חב"ד]] סמילנסקי ב[[נתניה]], בעבר כיהן כ[[ר"מ]] ו[[משפיע]] בישיבת [[תומכי תמימים נתניה]]. | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
באלול תשנ"ב החל לעבוד בברכת הרבי בכתיבה ב[[עיתון כפר חב"ד]]. | באלול תשנ"ב החל לעבוד בברכת הרבי בכתיבה ב[[עיתון כפר חב"ד]]. | ||
[[קובץ:ישראל | [[קובץ:ישראל אלפנביין2.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב ישראל יהודה אלפנביין]] | ||
ב[[י"ג סיון]] [[תשנ"ג]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו מרת חנה, בת ר' [[ראובן שלמה שניאורסון]] מ[[ירושלים]], קבע את מגוריו ב[[נתניה]] והחל לכהן כ[[ר"מ]] בישיבת [[תומכי תמימים נתניה|תומכי תמימים]] בעיר. בשנת [[תש"פ]] החל לשמש כ[[משפיע]] בישיבה בשיעור ב'. | ב[[י"ג סיון]] [[תשנ"ג]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו מרת חנה, בת ר' [[ראובן שלמה שניאורסון]] מ[[ירושלים]], קבע את מגוריו ב[[נתניה]] והחל לכהן כ[[ר"מ]] בישיבת [[תומכי תמימים נתניה|תומכי תמימים]] בעיר. בשנת [[תש"פ]] החל לשמש כ[[משפיע]] בישיבה בשיעור ב'. | ||
שורה 19: | שורה 19: | ||
ב[[שבט]] תשפ"ב לאחר שנים בהם לא היה נציג מהישיבה בוועד הנהלת [[את"ה המרכזי]] מונה הרב אלפנביין על-ידי ראש הישיבה לשמש כנציג הישיבה בוועד. | ב[[שבט]] תשפ"ב לאחר שנים בהם לא היה נציג מהישיבה בוועד הנהלת [[את"ה המרכזי]] מונה הרב אלפנביין על-ידי ראש הישיבה לשמש כנציג הישיבה בוועד. | ||
לאחר [[חודש תשרי]] [[תשפ"ד]] עזב את עבודתו בישיבה ב[[נתניה]]. | לאחר [[חודש תשרי]] [[תשפ"ד]] עזב זמנית את עבודתו בישיבה ב[[נתניה]]. | ||
==כתיבה ופרסומים== | ==כתיבה ופרסומים== | ||
שורה 51: | שורה 51: | ||
*'''המשפיע ר' שלמה חיים קסלמן''' - על הרב [[שלמה חיים קסלמן]], [[תשע"ג]] (2 כרכים). | *'''המשפיע ר' שלמה חיים קסלמן''' - על הרב [[שלמה חיים קסלמן]], [[תשע"ג]] (2 כרכים). | ||
*'''אתם שלום''' - תולדות חייו של החסיד ר' [[רפאל צמח חודיידטוב]], תשע"ו. | *'''אתם שלום''' - תולדות חייו של החסיד ר' [[רפאל צמח חודיידטוב]], תשע"ו. | ||
*'''ר' מענדל פוטרפס''' - תולדות ר' [[מענדל פוטרפס]], משליו ואמרותיו. | |||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
* בנו ר' [[יחיאל אלפנביין]] - משגיח ומנהל סדרי חסידות ב[[תומכי תמימים קריית גת (קטנה)|ישיבה קטנה בקריית גת]] | * בנו ר' [[יחיאל אלפנביין]] - משגיח ומנהל סדרי חסידות ב[[תומכי תמימים קריית גת (קטנה)|ישיבה קטנה בקריית גת]] | ||
* בנו ר' [[שניאור זלמן אלפנביין]] - מעורכי אתר [[חב"ד אינפו]] וחבר הנהלה ב[[מטה יציאה לשליחות]] | * בנו ר' [[שניאור זלמן אלפנביין]] - מעורכי אתר [[חב"ד אינפו]] וחבר הנהלה ב[[מטה יציאה לשליחות]] | ||
* בנו ר' חיים משה בנימין אלפנביין | |||
*חתנו, ר' אהרון קוביטשעק - [[שליח]] הרבי לשכונת אחוזת דניה ב[[חדרה]] | *חתנו, ר' אהרון קוביטשעק - [[שליח]] הרבי לשכונת אחוזת דניה ב[[חדרה]] | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
שורה 67: | שורה 68: | ||
{{מיון רגיל:אלפנביין ישראל}} | {{מיון רגיל:אלפנביין ישראל}} | ||
[[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:סופרים חב"דיים]] | [[קטגוריה:סופרים חב"דיים]] | ||
[[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | [[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] |
גרסה אחרונה מ־23:10, 21 באוגוסט 2024
![](/images/thumb/0/0b/%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%90%D7%9C%D7%A4%D7%A0%D7%91%D7%99%D7%99%D7%9F_4.jpg/300px-%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%90%D7%9C%D7%A4%D7%A0%D7%91%D7%99%D7%99%D7%9F_4.jpg)
הרב ישראל יהודה אלפנביין (יליד שנת תשל"א, 1971) הינו סופר חב"די, ורב בבית הכנסת חב"ד סמילנסקי בנתניה, בעבר כיהן כר"מ ומשפיע בישיבת תומכי תמימים נתניה.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בי"ח תמוז תשל"א (1971) בלוד, לאביו הרב מרדכי צבי אלפנביין (חתנו של הרב מלך קפלן) ולאמו מרת חנה שרה. בגיל 6.5 כבר נכנס ללמוד בכיתה ד' בתלמוד תורה המקומי, שם למד אצל מחנכים חסידיים בעלי שם, דוגמת הרב בערל קסלמן.
לישיבה נכנס בגיל 12 חרף גילו הצעיר. בתחילה למד בישיבת "היישוב החדש" בתל אביב, ולאחר מכן עבר לתומכי תמימים כפר חב"ד.
לקראת שנת תנש"א נסע ללמוד בקבוצה בישיבה המרכזית ב-770. בקיץ תנש"א סייע למשך ארבעה שבועות[1] בכתיבת המראי מקומות בשיחות שהוכנסו לרבי ע"י ועד הנחות התמימים להגהה. כמו כן בברכת הרבי הצטרף בקיץ זה למערכת גליון בית חיינו כאחראי על הכתיבה ועל השיחות כשבקשר לכך השיב הרבי בברכה: "ילכו מחיל אל חיל גו'"[2].
באלול תשנ"ב החל לעבוד בברכת הרבי בכתיבה בעיתון כפר חב"ד.
![](/images/thumb/e/e6/%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%90%D7%9C%D7%A4%D7%A0%D7%91%D7%99%D7%99%D7%9F2.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%90%D7%9C%D7%A4%D7%A0%D7%91%D7%99%D7%99%D7%9F2.jpg)
בי"ג סיון תשנ"ג נשא את רעייתו מרת חנה, בת ר' ראובן שלמה שניאורסון מירושלים, קבע את מגוריו בנתניה והחל לכהן כר"מ בישיבת תומכי תמימים בעיר. בשנת תש"פ החל לשמש כמשפיע בישיבה בשיעור ב'.
אחר פטירתו של הרב נתנאל דרייפוס התמנה (בשנת תשע"ג) למלא את מקומו כרב ומשפיע בית כנסת חב"ד ברחוב סמילנסקי בנתניה[3], ומאז הוא נושא בתפקיד זה בנוסף לתפקידו בישיבה.
בשנים תש"פ - תשפ"ב שימש כמשפיע בשיעור ב' בישיבה. בעקבות כך התוועד בישיבה בתדירות גבוהה והתוועדויותיו נהפכו לאהובות בקרב התלמידים.
בשבט תשפ"ב לאחר שנים בהם לא היה נציג מהישיבה בוועד הנהלת את"ה המרכזי מונה הרב אלפנביין על-ידי ראש הישיבה לשמש כנציג הישיבה בוועד.
לאחר חודש תשרי תשפ"ד עזב זמנית את עבודתו בישיבה בנתניה.
כתיבה ופרסומים[עריכה | עריכת קוד מקור]
באלול תשנ"ב השיב הרבי בחיוב על שאלתו על ההצעה שיתחיל לכתוב כתבות לשבועון כפר חב"ד[4] .
בשנת תשנ"ג עבד ביחד עם הרב שניאור זלמן הרצל והרב מנחם מענדל הנדל על ההוצאה לאור של הספר פניני גאולה, בו מובאים רעיונות לפרשת שבוע והקשר לגאולה. פרויקט ההוצאה לאור של הספר היתה כחלק ממיזם שמטרתו היתה להביא את תורת הגאולה לציבור הדתי והחרדי בשפה נעימה וקולחת. בעקבות מניעות ועיכובים הפרויקט לא יצא לכדי פועל.
כתב בקביעות בשבועון כפר חב"ד במספר מדורים, כמו: ראיון שבועי עם דמות ידועה, סקירה היסטורית על חסיד מסויים ומדור "סיפורי חסידים". תקופה מסוימת כתב מדור ליקוטים משיחות קודש על פרשיות השבוע. כתבותיו פורסמו לסירוגין תחת שמות העט: י. שנהב, י. יהודה וא. ישראל. בעבר כתב גם תחת השם "ישראל שנהב".
החל משנת תשע"ג הופסקה כתיבתו בשבועון, אם כי מדורו סיפורי חסידים ממשיך להופיע במחזוריות, וכן מפעם לפעם התפרסמו כתבות ישנות שלו.
בשנת תשע"ז חזר לכתוב בקביעות בעיתון במדור "חיי רבי" בשנת תשע"ח החל לכתוב מדור נוסף בגיליון בשם 'והם יבוננהו' בו שו"ת עם משפיעי חב"ד שונים.
ספר ר' מענדל פוטרפס[עריכה | עריכת קוד מקור]
במשך מספר שנים עוסק במחקר אודות ר' מענדל פוטרפס יחד עם צאצאי ר' מענדל ובני משפחתו העניפה, כדי להוציא ספר שיתעד את תולדותיו.
במהלך עבודת המחקר ואיסוף החומר, מפרסם מפעם לפעם, קטעים נבחרים מתיק החקירה וסיפורי חסידים - בשבועון כפר חב"ד, שבועון בית משיח והתמים (בית משיח).
ספריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב אלפנביין כתב וערך ספרים רבים, ומהם:
- פניני הגאולה - ליקוט שיחות בענייני גאולה ומשיח.
- אות בספר תורה - סקירה מקיפה אודות כתיבת ספר התורה של ילדי ישראל.
- פארבריינגען - קטעי התוועדויות שונים ממשפיעי חב"ד בעבר ובהווה.
- מורה לדור נבוך - מכתבים של הרבי באנגלית מתורגמים ללשון הקודש (3 כרכים).
- חסידים הראשונים (2 כרכים) - סיפורים על חסידים שונים, תשס"ד-תשס"ה.
- יראת ה' אוצרו - תולדות חייו של הרב יצחק הורביץ - הידוע בשם "איצ'ה דער מתמיד", הוצאת שבועון כפר חב"ד תשס"ו.
- סיפורים חסידיים - סיפורי חסידים מחולקים לפי נושאים.
- הטרקטוריסט של הרבי (עורך-שותף) - תולדותיו של ר' ראובן דונין, תשס"ט.
- ר' ניסן - תולדות חייו של המשפיע ר' ניסן נמנוב, תשע"ג.
- המשפיע ר' שלמה חיים קסלמן - על הרב שלמה חיים קסלמן, תשע"ג (2 כרכים).
- אתם שלום - תולדות חייו של החסיד ר' רפאל צמח חודיידטוב, תשע"ו.
- ר' מענדל פוטרפס - תולדות ר' מענדל פוטרפס, משליו ואמרותיו.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו ר' יחיאל אלפנביין - משגיח ומנהל סדרי חסידות בישיבה קטנה בקריית גת
- בנו ר' שניאור זלמן אלפנביין - מעורכי אתר חב"ד אינפו וחבר הנהלה במטה יציאה לשליחות
- בנו ר' חיים משה בנימין אלפנביין
- חתנו, ר' אהרון קוביטשעק - שליח הרבי לשכונת אחוזת דניה בחדרה
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- תגית: הרב ישראל אלפנביין באתר
- תשורה משמחת הנישואין אלפנביין-רייניץ - באתר
- תשורה משמחת הנישואין אלפנביין - הבר באתר
- בכדי להפנים חסידות - צריך להתפלל באריכות • מסה מאלפת של הרב אלפנביין, באתר 'לחלוחית גאולתית'
הערות שוליים
- ↑ משבת פרשת פנחס
- ↑ קובץ 'בין כסה לעשור' מבית ועד חיילי בית דוד, תשרי תשפ"א (ע' 40 - 41)
- ↑ הרב אלפנביין הוכתר כרב ביהכ"נ חב"ד במרכז נתניה.
- ↑ על פי טור של הרב אלפנביין בשבועון כפר חב"ד לרגל ארבעים שנה להופעת העיתון - כפ"ח גל' 1863 (ע' 97)