שמירת המקדש: הבדלים בין גרסאות בדף
(הרחבה) |
|||
(7 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''שמירת [[בית המקדש|המקדש]]''' היא [[מצוות עשה]] המוטלת על ה[[כהנים]] וה[[לויים]], לשמור על | '''שמירת [[בית המקדש|המקדש]]''' היא [[מצוות עשה]] המוטלת על ה[[כהנים]] וה[[לויים]], לשמור על בית המקדש. השומרים ניצבו ב-24 עמדות בשטח המקדש וסביבו{{הערה|משנה מסכת מדות בתחילתה.}}. | ||
הפוסקים נחלקו האם מצוות שמירת מקום המקדש הינה חובה גם בימינו | הפוסקים נחלקו האם מצוות שמירת מקום המקדש הינה חובה גם בימינו. | ||
==מקור | ==מקור מצות השמירה== | ||
מצוות שמירת המקדש נלמדת | מצוות שמירת המקדש נלמדת מפסוקי התורה בשתי פרשיות בספר [[במדבר]]. ב[[פרשת במדבר]]: "וְהַחֹנִים לִפְנֵי הַמִּשְׁכָּן קֵדְמָה לִפְנֵי אֹהֶל-מוֹעֵד מִזְרָחָה מֹשֶׁה וְאַהֲרֹן וּבָנָיו שֹׁמְרִים מִשְׁמֶרֶת הַמִּקְדָּשׁ{{הערה|במדבר ג, לח.}}; וב[[פרשת קרח|פרשת קרח:]] "וְשָׁמְרוּ אֶת מִשְׁמֶרֶת אֹהֶל-מוֹעֵד"{{הערה|במדבר יח, ד.}}. | ||
לדעת חלק ממוני המצוות, בנוסף למצוות עשה לשמור את המקדש, יש איסור [[לא תעשה]] להשבית את שמירת המקדש{{הערה|רמב"ם ספר המצוות לא תעשה סז. ספר החינוך שצא.}} | לדעת חלק ממוני המצוות, בנוסף למצוות עשה לשמור את המקדש, יש איסור [[לא תעשה]] להשבית את שמירת המקדש{{הערה|רמב"ם ספר המצוות לא תעשה סז. ספר החינוך שצא.}}. | ||
=== טעם השמירה === | |||
בטעם מצות השמירה נאמרו כמה ענינים: | |||
* עבור כבוד המקדש - ובלשון הרמב"ם: {{ציטוטון|שמירת המקדש מצות עשה ואע"פ שאין שם פחד מאויב ולא מלסטים שאין שמירתו אלא כבוד לו, אינו דומה פלטרין שיש עליו שומרין לפלטרין שאין עליו שומרין}}{{הערה|רמב"ם בית הבחירה ח, א (על פי ספרי זוטא פרשת קרח).}}. | |||
{{ | * כדי לשמור שלא יכנסו לבית המקדש [[שילוח טמאים|טמאים האסורים בכניסה]]{{הערה|1=רש"י במדבר ג, ו. יח, א. ועוד - נסמנו ב[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15826&st=&pgnum=65 לקוטי שיחות חלק יג שיחת קרח ב] הערה 20.}}. | ||
* כדי לשמור על כלי המקדש{{הערה|אבני נזר יורה דעה תמט, ד (ועוד - הובאו בלקוטי שיחות חלק יג שם הערה 22).}}. | |||
יש ששילבו כמה מהטעמים יחדיו: [[הרמב"ם]] כתב שהשמירה היא לכבודו של בית המקדש, שלא יכנסו אליו טמאים{{הערה|מורה נבוכים ח"ג פמ"ה (הובא בלקוטי שיחות חלק יג שם הערה 21).}}; ו[[האבני נזר]] כתב שהשמירה היא לכבודו של המקדש, שלא יהיה הפקר ויוכלו לגנוב ממנו{{הערה|אבני נזר שם ד.}}. | |||
[[הרבי]] מבאר בשיטת הרמב"ם (בספרו [[משנה תורה]]) ו[[הרא"ש]]{{הערה|בפירושו ריש מסכת תמיד.}}, שהשמירה היא לכבודו של בית המקדש, והכבוד מתבטא בכך שלא מסיחים את הדעת ממנו, ותמיד יש אנשים סביבו. שמירה זו מגדילה את מעלתו של בית המקדש, ולכן היא אינה רק חלק מעבודות המקדש, אלא חלק מבניין המקדש עצמו{{הערה|אמנם, מפשט הפסוקים בפרשת קרח ברור שיש לשמור שלא יכנסו טמאים למקדש. אך לשיטה זו ניתן לבאר, שרק במשכן נצרכה השמירה עבור הטמאים, ולא בבית המקדש שדלתותיו היו סגורות (לקוטי שיחות חלק יג שם הערה 30).}}. | |||
==מקומות השמירה== | מסיבה זו, הלכות שמירת המקדש מופיעות במשנה ב[[מסכת מידות]], וברמב"ם בהלכות בית הבחירה - במקום העוסק בהלכות מבנה בית המקדש, ולא במקומות העוסקים בעבודה במקדש{{הערה|לקוטי שיחות חלק יג שם באריכות.}}. | ||
== דיני השמירה == | |||
=== מקומות השמירה === | |||
חז"ל במסכת תמיד{{הערה|מסכת תמיד כז, א.}} לומדים מהפסוקים, שהלויים שמרו בבית המקדש ב21 מקומות והכהנים ב3 - בסך הכל 24 מקומות, ואלו הם: | חז"ל במסכת תמיד{{הערה|מסכת תמיד כז, א.}} לומדים מהפסוקים, שהלויים שמרו בבית המקדש ב21 מקומות והכהנים ב3 - בסך הכל 24 מקומות, ואלו הם: | ||
שורה 26: | שורה 33: | ||
*1 - בלשכת הקורבן | *1 - בלשכת הקורבן | ||
*1 - בלשכת הפרוכת | *1 - בלשכת הפרוכת | ||
*1 - באחורי בית הכפורת | *1 - באחורי בית הכפורת{{הבהרה}} | ||
הכהנים שמרו ב[[לשכת בית אבטינס|בית אבטינס]], בבית הניצוץ וב[[בית המוקד]]. בבית הניצוץ הכהנים שמרו למעלה והלויים למטה{{הערה|משנה מסכת מדות א, ה.}}. | הכהנים שמרו ב[[לשכת בית אבטינס|בית אבטינס]], בבית הניצוץ וב[[בית המוקד]]. בבית הניצוץ הכהנים שמרו למעלה והלויים למטה{{הערה|משנה מסכת מדות א, ה.}}. | ||
=== זמן השמירה === | |||
בזמן השמירה נחלקו הראשונים: יש שכתבו שהשמירה היא תמיד, גם ביום וגם בלילה{{הערה|מפרש לתמיד כה, ב ד"ה היו עליות. וכן משמע ברמב"ם בתחילת ספר היד מצוות עשה מצוה כב. ועוד.}}; ויש שכתבו שהשמירה בלילה בלבד{{הערה|רמב"ם הלכות בית הבחירה ח, ב. תוס' עירובין כג, א ד"ה שהוא; יומא י, ב ד"ה רבנן (ב). פירוש ר"ש ורע"ב ריש מדות. ועוד.}}. ויש שכתב שבחלק מהמקומות שמרו בלילה, ובחלק שמרו גם בלילה וגם ביום{{הערה|ראב"ד תמיד כז, א ד"ה לצפונה.}}. | |||
ה[[מנחת חינוך]]{{הערה|מצוה שפח.}} תמה מה המקור לשיטת הסוברים שהשמירה בלילה בלבד. [[הרבי]] מבאר לפי דרכו, שמטרת השמירה היא למנוע [[היסח הדעת]] מהמקדש, ולכן ביום שבו עסוקים בעבודת הקרבנות אין היסח הדעת ולא נצרכת שמירה, רק בלילה שבו אין עבודה<ref>לקוטי שיחות חלק יג שם.</ref>. | |||
גם לפי [[תורת הקבלה|הקבלה]] כתבו [[הרדב"ז]]{{הערה|מצודת דוד מצוה דש.}} ו[[האריז"ל]]{{הערה|לקוטי הש"ס ריש מסכת תמיד.}} ששמירת המקדש היא הגנה מפני כוחות הטומאה המזיקים בלילות. | |||
=== השומרים === | |||
השומרים הם הכהנים והלויים. יש שכתבו שבכל מקום משמר שמרו קבוצת שומרים{{הערה|משנה למלך בית הבחירה ח, ד. תפארת ישראל תמיד א בועז אות א. ועוד.}}, וכן שמתוך הקבוצה עצמה היו משמרות - כשזה שומר חברו ישן, ובהמשך מתחלפים{{הערה|באר שבע תמיד כה, ב סוף ד"ה והרובין.}}. | |||
מתוך שלושת המשמרות בהם שמרו הכהנים, בבית אבטינס ובבית הניצוץ שמרו ה"רובים" - כהנים צעירים שעדיין לא הגיעו לעבודה{{הערה|משנה ריש תמיד, על פי ביאור רוב הראשונים, ופסק הרמב"ם הלכות בית הבחירה ח, ה (יש שלדעתם גם בבית המוקד היו שמורים הרובים, אך אין זו הדעה המקובלת - ראה לקוטי שיחות חלק יג שם הערה 61*).}}. לדעת רוב הראשונים{{הערה|רבינו גרשום, מפרש ורא"ש תמיד כה, ב ד"ה והרובין. ראב"ד תמיד כז, א ד"ה דלא מטו. ועוד.}} מדובר בכהנים ילדים, לפני גיל בר מצוה. כמה מהאחרונים תמהו כיצד ייתכן שימסרו את מצות השמירה לילדים, וכיצד יכולים הילדים לקיים מצוה זו{{הערה|משנה למלך בית הבחירה ח, ה. באר שבע, חת"ם סופר, לקוטי הלכות להח"ח (זבח תודה) על תמיד כז, א. אבני נזר שם יא.}}; ולכן יש שכתבו שמדובר בכהנים מעל גיל מצוות, אלא שלא הגיעו לגיל עשרים, שממנו מתחילים הכהנים לעבוד במקדש. | |||
[[הרבי]] מבאר את שיטת הראשונים על פי הסברא שמטרת השמירה היא למנוע [[היסח הדעת]] מהמקדש, ולפי זה מובן שגם ילדים יכולים לשמור, שהרי מצינו בהלכה שמועילה שמירתו של קטן כאשר גדול עומד על גביו{{הערה|לקוטי שיחות חלק יג שם בסוף השיחה, ובהערות 68-9.}}. | |||
דברי הראשונים נאמרו לגבי משמרות הכהנים, אך יש מי שכתב שבאותה מידה יש להכשיר לדעתם ילדים לשמירה גם במשמרות הלויים{{הערה|צפנת פענח על הלכות מתנות עניים א, א.}}. | |||
יש מהאחרונים שכתב שלמרות שהשמירה היא מצווה על הלויים, גם ישראל כשר לשמירה{{הערה|מנחת חינוך פרשת קרח מצווה שפט, ד"ה ודע.}}. | |||
הממונה על שומרי המקדש נקרא "[[איש הר הבית]]", ותפקידו היה לבדוק את השומרים בעת משמרתם שאינם ישנים. כמתואר ב[[משנה]]{{הערה|מסכת מדות א, ב.}}. | |||
==גדר חובת שמירת המקדש, ובזמן הזה== | ==גדר חובת שמירת המקדש, ובזמן הזה== | ||
שורה 36: | שורה 63: | ||
בשיחת שבת פרשת שמיני תש"נ התייחס הרבי שוב לנושא{{הערה|בקשר עם שיעורי הרמב"ם היומי.}}, וביאר שסיבת אי-השמירה בזמן הזה הוא מחמת פיקוח הנפש שיש בדבר, אך תוכן המצווה הרוחנית ניתן לקיום גם עכשיו על ידי שמירה על ספרי קודש וענייני קדושה{{הערה|ספר השיחות ה'תש"נ חלק א' עמוד 404 ואילך.}}. | בשיחת שבת פרשת שמיני תש"נ התייחס הרבי שוב לנושא{{הערה|בקשר עם שיעורי הרמב"ם היומי.}}, וביאר שסיבת אי-השמירה בזמן הזה הוא מחמת פיקוח הנפש שיש בדבר, אך תוכן המצווה הרוחנית ניתן לקיום גם עכשיו על ידי שמירה על ספרי קודש וענייני קדושה{{הערה|ספר השיחות ה'תש"נ חלק א' עמוד 404 ואילך.}}. | ||
==ראו גם== | |||
*[[איש הר הבית]] | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
שורה 42: | שורה 72: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*'''[https://chabadlibrary.org/books/maharshab/shut/3/46.htm אדמו"ר הרש"ב לומד על אופן השמירה על ציון אדמו"ר הזקן מדיני שמירת המקדש]''', שו"ת תורת שלום יורה דעה סימן מו | *'''[https://chabadlibrary.org/books/maharshab/shut/3/46.htm אדמו"ר הרש"ב לומד על אופן השמירה על ציון אדמו"ר הזקן מדיני שמירת המקדש]''', שו"ת תורת שלום יורה דעה סימן מו | ||
{{בית המקדש}} | {{בית המקדש}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:מצוות]] | ||
[[קטגוריה:בית המקדש]] | [[קטגוריה:בית המקדש]] |
גרסה מ־02:39, 28 ביולי 2024
שמירת המקדש היא מצוות עשה המוטלת על הכהנים והלויים, לשמור על בית המקדש. השומרים ניצבו ב-24 עמדות בשטח המקדש וסביבו[1].
הפוסקים נחלקו האם מצוות שמירת מקום המקדש הינה חובה גם בימינו.
מקור מצות השמירה
מצוות שמירת המקדש נלמדת מפסוקי התורה בשתי פרשיות בספר במדבר. בפרשת במדבר: "וְהַחֹנִים לִפְנֵי הַמִּשְׁכָּן קֵדְמָה לִפְנֵי אֹהֶל-מוֹעֵד מִזְרָחָה מֹשֶׁה וְאַהֲרֹן וּבָנָיו שֹׁמְרִים מִשְׁמֶרֶת הַמִּקְדָּשׁ[2]; ובפרשת קרח: "וְשָׁמְרוּ אֶת מִשְׁמֶרֶת אֹהֶל-מוֹעֵד"[3].
לדעת חלק ממוני המצוות, בנוסף למצוות עשה לשמור את המקדש, יש איסור לא תעשה להשבית את שמירת המקדש[4].
טעם השמירה
בטעם מצות השמירה נאמרו כמה ענינים:
- עבור כבוד המקדש - ובלשון הרמב"ם: "שמירת המקדש מצות עשה ואע"פ שאין שם פחד מאויב ולא מלסטים שאין שמירתו אלא כבוד לו, אינו דומה פלטרין שיש עליו שומרין לפלטרין שאין עליו שומרין"[5].
- כדי לשמור שלא יכנסו לבית המקדש טמאים האסורים בכניסה[6].
- כדי לשמור על כלי המקדש[7].
יש ששילבו כמה מהטעמים יחדיו: הרמב"ם כתב שהשמירה היא לכבודו של בית המקדש, שלא יכנסו אליו טמאים[8]; והאבני נזר כתב שהשמירה היא לכבודו של המקדש, שלא יהיה הפקר ויוכלו לגנוב ממנו[9].
הרבי מבאר בשיטת הרמב"ם (בספרו משנה תורה) והרא"ש[10], שהשמירה היא לכבודו של בית המקדש, והכבוד מתבטא בכך שלא מסיחים את הדעת ממנו, ותמיד יש אנשים סביבו. שמירה זו מגדילה את מעלתו של בית המקדש, ולכן היא אינה רק חלק מעבודות המקדש, אלא חלק מבניין המקדש עצמו[11].
מסיבה זו, הלכות שמירת המקדש מופיעות במשנה במסכת מידות, וברמב"ם בהלכות בית הבחירה - במקום העוסק בהלכות מבנה בית המקדש, ולא במקומות העוסקים בעבודה במקדש[12].
דיני השמירה
מקומות השמירה
חז"ל במסכת תמיד[13] לומדים מהפסוקים, שהלויים שמרו בבית המקדש ב21 מקומות והכהנים ב3 - בסך הכל 24 מקומות, ואלו הם:
המקומות שהלויים שמרו בהם:
- 4 - בארבע פינות הר הבית
- 5 - בחמשת שערי הר הבית מבפנים
- 4 - בארבע פינות העזרה
- 5 - בחמשה משערי העזרה מבחוץ
- 1 - בלשכת הקורבן
- 1 - בלשכת הפרוכת
- 1 - באחורי בית הכפורת[דרושה הבהרה]
הכהנים שמרו בבית אבטינס, בבית הניצוץ ובבית המוקד. בבית הניצוץ הכהנים שמרו למעלה והלויים למטה[14].
זמן השמירה
בזמן השמירה נחלקו הראשונים: יש שכתבו שהשמירה היא תמיד, גם ביום וגם בלילה[15]; ויש שכתבו שהשמירה בלילה בלבד[16]. ויש שכתב שבחלק מהמקומות שמרו בלילה, ובחלק שמרו גם בלילה וגם ביום[17].
המנחת חינוך[18] תמה מה המקור לשיטת הסוברים שהשמירה בלילה בלבד. הרבי מבאר לפי דרכו, שמטרת השמירה היא למנוע היסח הדעת מהמקדש, ולכן ביום שבו עסוקים בעבודת הקרבנות אין היסח הדעת ולא נצרכת שמירה, רק בלילה שבו אין עבודה[19].
גם לפי הקבלה כתבו הרדב"ז[20] והאריז"ל[21] ששמירת המקדש היא הגנה מפני כוחות הטומאה המזיקים בלילות.
השומרים
השומרים הם הכהנים והלויים. יש שכתבו שבכל מקום משמר שמרו קבוצת שומרים[22], וכן שמתוך הקבוצה עצמה היו משמרות - כשזה שומר חברו ישן, ובהמשך מתחלפים[23].
מתוך שלושת המשמרות בהם שמרו הכהנים, בבית אבטינס ובבית הניצוץ שמרו ה"רובים" - כהנים צעירים שעדיין לא הגיעו לעבודה[24]. לדעת רוב הראשונים[25] מדובר בכהנים ילדים, לפני גיל בר מצוה. כמה מהאחרונים תמהו כיצד ייתכן שימסרו את מצות השמירה לילדים, וכיצד יכולים הילדים לקיים מצוה זו[26]; ולכן יש שכתבו שמדובר בכהנים מעל גיל מצוות, אלא שלא הגיעו לגיל עשרים, שממנו מתחילים הכהנים לעבוד במקדש.
הרבי מבאר את שיטת הראשונים על פי הסברא שמטרת השמירה היא למנוע היסח הדעת מהמקדש, ולפי זה מובן שגם ילדים יכולים לשמור, שהרי מצינו בהלכה שמועילה שמירתו של קטן כאשר גדול עומד על גביו[27].
דברי הראשונים נאמרו לגבי משמרות הכהנים, אך יש מי שכתב שבאותה מידה יש להכשיר לדעתם ילדים לשמירה גם במשמרות הלויים[28].
יש מהאחרונים שכתב שלמרות שהשמירה היא מצווה על הלויים, גם ישראל כשר לשמירה[29].
הממונה על שומרי המקדש נקרא "איש הר הבית", ותפקידו היה לבדוק את השומרים בעת משמרתם שאינם ישנים. כמתואר במשנה[30].
גדר חובת שמירת המקדש, ובזמן הזה
מכך שהתיאור על שמירת המקדש נכפל במשניות בשתי מסכתות שונות, ומדיוקי הלשונות ברמב"ם, מחלק הרבי בין חובת שמירת המקדש מצד החפצא, שיש חובה שהמקדש יהיה שמור, אלא שחובה זו הוטלה על הכהנים והלווים, לבין חובת שמירת המקדש מצד הגברא - שישנה חובה המוטלת על הכהנים והלווים לשמור את המקדש[31].
במשך הדורות נותר הדיון על גדר שמירת המקדש באופן תיאורטי בלבד, ובשנת תרמ"א החלו גדולי ישראל לדון בכך באופן מעשי, בעקבות הספר "משכנות לאביר יעקב" שפרסם ר' הלל משה גלבשטיין (שנמנה על חסידי אדמו"ר הצמח צדק), בו טען שמצות שמירת המקדש נוהגת גם בזמן הזה, כאשר רבים מבני דורו חלקו עליו בחריפות, בהם הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים (האדר"ת), האדמו"ר בעל ה'אבני נזר' מסוכטשוב[32], ובעל המנחת אלעזר ממונקאטש רבי חיים אלעזר שפירא[33], וכאשר הרבי נדרש לנושא, התבטא שאף ששללו את דבריו בחריפות, הרי מעצם זה שחלקו עליו בפרטים מסויימים ניתן להוכיח שר' הלל משה גלבשטיין צדק לכל הפחות בחלק מטענותיו.
בשיחת שבת פרשת שמיני תש"נ התייחס הרבי שוב לנושא[34], וביאר שסיבת אי-השמירה בזמן הזה הוא מחמת פיקוח הנפש שיש בדבר, אך תוכן המצווה הרוחנית ניתן לקיום גם עכשיו על ידי שמירה על ספרי קודש וענייני קדושה[35].
ראו גם
לקריאה נוספת
- בחצרות בית השם, ישיבת קיץ צעירי ליובאוויטש תשפ"א, עמוד 58
קישורים חיצוניים
- אדמו"ר הרש"ב לומד על אופן השמירה על ציון אדמו"ר הזקן מדיני שמירת המקדש, שו"ת תורת שלום יורה דעה סימן מו
בית המקדש | ||
---|---|---|
בתי המקדש | המשכן · בית המקדש הראשון · בית המקדש השני · בית המקדש השלישי | |
הר הבית | הסורג · החיל · עזרת נשים · עזרה · מנורות · לשכת הגזית · מחנה שכינה · שמן המשחה · בית אבטינס · בית המוקד · בית הניצוץ · שילוח מן המחנה · לשכות בית המקדש · מעלות הר הבית · הבירה · המשכן · עליה להר הבית | |
העזרה | רצפת העזרה · שערי העזרה · עזרת ישראל · עזרת כהנים · בית המטבחיים · בית החליפות · אחורי בית הכפורת · מזבח העולה · מזבח הנחושת · כבש המזבח · יסוד המזבח · הכיור · כן הכיור · מוכני · שירה · ים הנחושת | |
קודש | מנורה · שולחן הפנים · מזבח הקטורת · קני המנורה · קטורת · פיס · טרקסין · לחם הפנים · עשיית הכלים | |
קודש הקודשים | ארון · לוחות הברית · כפורת · כרובים · אבן השתיה | |
קורבנות | קורבנות · קרבן חטאת · קרבן עולה · קרבן תמיד · קרבן תודה · קרבנות הנשיאים · קרבן פסח · שתי מתנות שהן ארבע · קרבן מנחה · קרבן העומר | |
עובדי המקדש | כהן גדול · כהנים · שבט לוי · שמירת המקדש · איש הר הבית | |
בגדי כהונה | מצנפת ומגבעת · מכנסיים · אבנט · ציץ · חושן המשפט · אורים ותומים · אפוד · מעיל |
הערות שוליים
- ↑ משנה מסכת מדות בתחילתה.
- ↑ במדבר ג, לח.
- ↑ במדבר יח, ד.
- ↑ רמב"ם ספר המצוות לא תעשה סז. ספר החינוך שצא.
- ↑ רמב"ם בית הבחירה ח, א (על פי ספרי זוטא פרשת קרח).
- ↑ רש"י במדבר ג, ו. יח, א. ועוד - נסמנו בלקוטי שיחות חלק יג שיחת קרח ב הערה 20.
- ↑ אבני נזר יורה דעה תמט, ד (ועוד - הובאו בלקוטי שיחות חלק יג שם הערה 22).
- ↑ מורה נבוכים ח"ג פמ"ה (הובא בלקוטי שיחות חלק יג שם הערה 21).
- ↑ אבני נזר שם ד.
- ↑ בפירושו ריש מסכת תמיד.
- ↑ אמנם, מפשט הפסוקים בפרשת קרח ברור שיש לשמור שלא יכנסו טמאים למקדש. אך לשיטה זו ניתן לבאר, שרק במשכן נצרכה השמירה עבור הטמאים, ולא בבית המקדש שדלתותיו היו סגורות (לקוטי שיחות חלק יג שם הערה 30).
- ↑ לקוטי שיחות חלק יג שם באריכות.
- ↑ מסכת תמיד כז, א.
- ↑ משנה מסכת מדות א, ה.
- ↑ מפרש לתמיד כה, ב ד"ה היו עליות. וכן משמע ברמב"ם בתחילת ספר היד מצוות עשה מצוה כב. ועוד.
- ↑ רמב"ם הלכות בית הבחירה ח, ב. תוס' עירובין כג, א ד"ה שהוא; יומא י, ב ד"ה רבנן (ב). פירוש ר"ש ורע"ב ריש מדות. ועוד.
- ↑ ראב"ד תמיד כז, א ד"ה לצפונה.
- ↑ מצוה שפח.
- ↑ לקוטי שיחות חלק יג שם.
- ↑ מצודת דוד מצוה דש.
- ↑ לקוטי הש"ס ריש מסכת תמיד.
- ↑ משנה למלך בית הבחירה ח, ד. תפארת ישראל תמיד א בועז אות א. ועוד.
- ↑ באר שבע תמיד כה, ב סוף ד"ה והרובין.
- ↑ משנה ריש תמיד, על פי ביאור רוב הראשונים, ופסק הרמב"ם הלכות בית הבחירה ח, ה (יש שלדעתם גם בבית המוקד היו שמורים הרובים, אך אין זו הדעה המקובלת - ראה לקוטי שיחות חלק יג שם הערה 61*).
- ↑ רבינו גרשום, מפרש ורא"ש תמיד כה, ב ד"ה והרובין. ראב"ד תמיד כז, א ד"ה דלא מטו. ועוד.
- ↑ משנה למלך בית הבחירה ח, ה. באר שבע, חת"ם סופר, לקוטי הלכות להח"ח (זבח תודה) על תמיד כז, א. אבני נזר שם יא.
- ↑ לקוטי שיחות חלק יג שם בסוף השיחה, ובהערות 68-9.
- ↑ צפנת פענח על הלכות מתנות עניים א, א.
- ↑ מנחת חינוך פרשת קרח מצווה שפט, ד"ה ודע.
- ↑ מסכת מדות א, ב.
- ↑ לקוטי שיחות חלק י"ג שיחה שניה לפרשת קורח, וראו התייחסויות נוספות של הרבי לכך בשיחות המקוריות מהן נערך הליקוט, הדרן על מסכת מידון יו"ד שבט תשל"ב, שבת פרשת בשלח, ט"ו שבט ושבת פרשת משפטים תשל"ב.
- ↑ ראו שו"ת אבני נזר, יורה דעה, סימן תמ"ט, שהשמירה תלויה גם בבגדי כהונה וכיו"ב שאינם שייכים כיום.
- ↑ הספר באתר היברובוקס.
- ↑ בקשר עם שיעורי הרמב"ם היומי.
- ↑ ספר השיחות ה'תש"נ חלק א' עמוד 404 ואילך.