ישיבת הבוכרים: הבדלים בין גרסאות בדף
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) |
אין תקציר עריכה |
||
(18 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{לעדכן}} | |||
[[קובץ:אור שמחה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מתחם הקמפוס בו שוכנת הישיבה]] | [[קובץ:אור שמחה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מתחם הקמפוס בו שוכנת הישיבה]] | ||
'''ישיבת הבוכרים''', השוכנת ב[[כפר חב"ד]] הוקמה כמוסד חינוכי לעולי בוכרה וכיום כוללת בתחומה מגוון מוסדות חינוך לילדי מצוקה ולבחורי ישיבה הלומדים ברמה ובסגנון המתאים ליכולות והכישורים. ישיבת הבוכרים שוכנת במתחם מפואר במרכז כפר חב"ד הכולל את כפר הילדים אור שמחה לילדי מצוקה, תלמוד תורה לתלמידים בעלי לקויות למידה, ישיבה קטנה וישיבה גדולה. | '''ישיבת הבוכרים''', השוכנת ב[[כפר חב"ד]] הוקמה על ידי עסקני חב"ד ובראשם ר' [[מענדל פוטרפס]] ור' [[שמחה גורודצקי]] ועל פי הוראות הרבי, כמוסד חינוכי לעולי בוכרה וכיום כוללת בתחומה מגוון מוסדות חינוך לילדי מצוקה ולבחורי ישיבה הלומדים ברמה ובסגנון המתאים ליכולות והכישורים. ישיבת הבוכרים שוכנת במתחם מפואר במרכז כפר חב"ד הכולל את כפר הילדים אור שמחה לילדי מצוקה, תלמוד תורה לתלמידים בעלי לקויות למידה, ישיבה קטנה וישיבה גדולה. הרב [[בורק'ה שיף]] נמנה על מייסדי הישיבה ומנהלה במשך עשרות שנים ויחד עם עסקנים ואנשי צוות הישיבה פיתח את הישיבה מצריף אחד לקומפלקס בנייני פאר. בשנים הבאות התמנה למנהל הרב [[זאב אברהם סלאווין|וועלוול סלוין]] משלוחי הרבי לארץ הקודש. | ||
== היסטוריה == | == היסטוריה == | ||
'''ישיבת הבוכרים''', הנקראת כיום גם '''אור שמחה'''{{הערה|ברישום ברשם העמותות במשרד המשפטים, השמות ביחד: "ישיבת הבוכרים / בית חינוך לתשב"ר - "אור שמחה", כפר חב"ד מרכז לקליטה וחינוך פנימייתי לילדים ונוער ממשפחות מצוקה ועולים חדשים (ע"ר)", אך היא | '''ישיבת הבוכרים''', הנקראת כיום גם '''אור שמחה'''{{הערה|ברישום ברשם העמותות במשרד המשפטים, השמות ביחד: "ישיבת הבוכרים / בית חינוך לתשב"ר - "אור שמחה", כפר חב"ד מרכז לקליטה וחינוך פנימייתי לילדים ונוער ממשפחות מצוקה ועולים חדשים (ע"ר)", אך היא מציגה את עצמה פעמים רבות כישיבת אור שמחה}}, נוסדה כמוסד חינוכי לילדים ונערים עולי בוכרה בשנת [[תשל"ג]] ב[[כפר חב"ד]] בהוראת וברכת הרבי{{הערה|ביחידות למנהל הישיבה הרב גרשון דובער שיף כשבמקביל כותב הרבי ל[[ועד כפר חב"ד]]: {{ציטוטון|א) כיון שעל ועד (כפר חב"ד) לדאוג לביסוס ולהתפתחות כפר חב"ד הן בגשם והן ברוח ב) שתכנית הנ"ל תסייע רבות לביסוס והתפתחות כפר חב"ד הן בגו"ר ג) נמצא פלוני שרוצה לקחת על עצמו חלק הארי בכל הנ"ל - מובן שצריך לעשות את כל הנ"ל ובהוספה}}}}, ועומדת תחת נשיאות הרבי{{הערה|יש הסוברים כי כעת הנשיאות לא תקפה, או שורה רק על ישיבה קטנה. וזו התיאוריה: כשניסו לשנות את שמה של הישיבה, הועברה הבהרה בשם הרבי, שאם ישנו את שמו המוסד הרבי יוריד את נשיאותו. (כנראה הענין הוא שכל מוסד צריך אישור לקבל נשיאות, ואם יש מוסד חדש צריך לבקש אישור), את דברי הרבי ראה בעלון הסיפור שלי בקישורים חיצוניים, שמה של הישיבה הוא אור שמחה וישיבת הבוכרים, והחלק הקשור לילדים בגיל יסודי נקרא רק - כפר הילדים אור שמחה (על חלק זה ודאי שנשיאותו של הרבי ירדה. הישיבה קטנה [[תומכי תמימים פתח תקוה]] שעברה למתחם (היא נקראת בשם ישיבת הבוכרים בלבד) עומדת בנשיאות הרבי ומציגה את עצמה כך, לדוגמה: בשבועון [[הידיעון]] גליון 1215 (ט"ו בשבט תשפ"ד) ע' 30 נכתב: 'ישיבת הבוכרים הצעירה בראשות הרב יצחק אקסלרוד בנשיאות כ"ק אדמו"ר מה"מ שליט"א'.מול התיאוריה, יש לציין כי כל הורדת נשיאות בוצעה לאחר הודעה מפורשת מהרבי כי מוריד נשיאות מהמוסד}} | ||
הישיבה הוקמה בעידוד הרבי בעקבות העלייה הגדולה | הישיבה הוקמה בעידוד הרבי בעקבות העלייה הגדולה של יהדות בוכרה משנת [[תש"ל]] ואילך. הישיבה נועדה לילדים ונערים עולי [[בוכרה]] ומכאן שמה "ישיבת הבוכרים". אולם במשך השנים קהל היעד שלה הוא ילדי שכבות מצוקה (סעד). | ||
[[קובץ:ישיבת הבוכרים בעבר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ישיבת הבוכרים בשנותיה הראשונות. המבוגרים מימין לשמאל: הרב [[ליפא קליין]] מזכיר ישיבת הבוכרים, המחנכים: ר' [[הרשל לרנר]], הרב [[אבא דוד גורביץ]] ומנהל ישיבת הבוכרים הרב [[בורק'ה שיף]].]] | [[קובץ:ישיבת הבוכרים בעבר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ישיבת הבוכרים בשנותיה הראשונות. המבוגרים מימין לשמאל: הרב [[ליפא קליין]] מזכיר ישיבת הבוכרים, המחנכים: ר' [[הרשל לרנר]], הרב [[אבא דוד גורביץ]] ומנהל ישיבת הבוכרים הרב [[בורק'ה שיף]].]] | ||
הישיבה הוקמה על ידי אנשי [[חמ"ה]] בתחילה ב[[אשדוד]], ומפני מיעוט התלמידים נפתחו כיתות רב-גילאיות מה שהיה לצנינים בעיני כמה מאנ"ש שהביעו את אי שביעות רצונם בפני הרבי. אך הרב [[זושא וילימובסקי]] סיפר למנהלי הישיבה כי הרבי הגיב: "קנאת סופרים תרבה חכמה ותשב"ר"{{הערה|סמרקנד (ספר) עמוד 405}}. | הישיבה הוקמה על ידי אנשי [[חמ"ה]] בתחילה ב[[אשדוד]], ומפני מיעוט התלמידים נפתחו כיתות רב-גילאיות מה שהיה לצנינים בעיני כמה מאנ"ש שהביעו את אי שביעות רצונם בפני הרבי. אך הרב [[זושא וילימובסקי]] סיפר למנהלי הישיבה כי הרבי הגיב: "קנאת סופרים תרבה חכמה ותשב"ר"{{הערה|סמרקנד (ספר) עמוד 405}}. בתקופה הבאה עברה הישיבה לבניין ישיבת [[אחי תמימים ראשון לציון]] ותלמידי שתי הישיבות שולבו לישיבה אחת. וגם אנשי [[חמ"ה]] הרב [[משה ניסלביץ]] והרב [[יהושע רסקין]] מונו לחברי הנהלה בישיבת אחי תמימים{{הערה|סמרקנד (ספר) עמוד 405}}. | ||
ביוזמת המשפיע ר' [[מענדל פוטרפס]] עברה הישיבה ל[[כפר חב"ד]]. לקראת ההעברה נערכו לכך אנשי חמ"ה באסיפה מיוחדת עם הרב [[שלמה מיידנצ'יק]] יו"ר [[ועד כפר חב"ד]] והרב [[שמואל חפר]] מנהל בית רבקה ומטעם ועד כפר חב"ד הוקצה צריף אחד לישיבה. | |||
למנהל מונה הרב בורק'ה שיף, ובתחילה פעל בחסות חמ"ה ולאחר שנתיים חמ"ה עזבו את הישיבה, ור' בורק'ה החל לנהל את הישיבה באופן עצמאי ובסיועם הנמרץ של ר' מענדל פוטרפס ור' [[שמחה גורודצקי]]{{הערה|סמרקנד(ספר) עמוד 406}}. | |||
לפני בניית פנימיית הישיבה, התאכסנו תלמידי הישיבה אצל משפחות בכפר חב"ד. | |||
בעת פתיחת הישיבה הוצג הרב [[יעקב מינסקי]] כמנהל המוסד בניירות הרשמיים אף שעבד ב[[לוד]] ולא הגיע בפועל לשטח הישיבה (למעט בעת ביקורי מפקחים אז הוזעק על ידי צוות הישיבה ונסע במיוחד כדי לשוחח עימם){{הערה|הסיבה למהלך זה היתה מצד הכרח ומצד צורך קבלת תקציבים.}}, בשנה השנייה לפתיחת הישיבה חשש הרב מינסקי והחל לשהות בישיבה מדי יום ארבע שעות כשהוא נושא בתפקיד ניהולי ומסתובב בין כיתות הלימוד במטרה לפקח על הלימוד מקרוב, בשנה השלישית הביא אנשי צוות שימלאו את מקומו{{הערה|הוא מספר על כך בוידאו 'הרב יעקב מינסקי מקים את ישיבת הבוכרים' ביוטיוב.}}. | |||
כשעלו חיכוכים בין תלמידי הישיבה לתושבי כפר חב"ד התרעמו תושבי כפר חב"ד בפני הרב אשכנזי על כך שהישיבה ממוקמת בכפר אך תלמידי הישיבה הם תלמידים הגרים מחוץ לכפר, הרב אשכנזי העלה את הנושא ב[[יחידות]] אצל הרבי, הרבי ענה שיש לדאוג לילדי הישיבה משום שאין מי שידאג להם, בשונה מילדי הכפר שיקבלו מענה חינוכי במוסדות הכפר{{הערה|שבועון כפר חב"ד | כשעלו חיכוכים בין תלמידי הישיבה לתושבי כפר חב"ד התרעמו תושבי כפר חב"ד בפני הרב מרדכי אשכנזי על כך שהישיבה ממוקמת בכפר אך תלמידי הישיבה הם תלמידים הגרים מחוץ לכפר, הרב אשכנזי העלה את הנושא ב[[יחידות]] אצל הרבי, הרבי ענה שיש לדאוג לילדי הישיבה משום שאין מי שידאג להם, בשונה מילדי הכפר שיקבלו מענה חינוכי במוסדות הכפר{{הערה|מפי הרב [[זאב אברהם סלווין]] בראיון ל[[שבועון כפר חב"ד]] שמצויין בלקריאה נוספת.}}. | ||
בשנת [[תשמ"ג]] שינו את שמה של הישיבה לשם ישיבת אור שמחה, הרבי העביר מסר דרך ה[[מזכירות]] כי אם משנים את שם המוסד אזי אין נשיאות על השם החדש, אך הנהלת הישיבה כיום הכניסה גם את השם אור שמחה, שני השמות נפוצים | בשנת [[תשמ"ג]] שינו את שמה של הישיבה לשם ישיבת אור שמחה, הרבי העביר מסר דרך ה[[מזכירות]] כי אם משנים את שם המוסד אזי אין נשיאות על השם החדש, אך הנהלת הישיבה כיום הכניסה גם את השם אור שמחה, שני השמות נפוצים ועובדת נשיאותו של הרבי על המוסד נתונה לפרשנויות שונות{{מקור}}. | ||
===כפר הילדים אור שמחה=== | ===כפר הילדים אור שמחה=== | ||
במתחם שוהים ילדים ונערים מכלל חלקי החברה הישראלית, מרביתם מופנים באמצעות משרד הרווחה. | |||
'אור שמחה' מוכר כפנימייה טיפולית והיא ביתם של ילדים ובני נוער בגילאי 6-18 הזקוקים לתמיכה ולבית חם. חלקם גדלו במשך תקופות מסוימות ללא כל מסגרת חינוכית וצברו פערים לימודיים עצומים. 'אור שמחה' עמלה על שיקומם הרגשי של הילדים, על השבת תחושת הביטחון העצמי, היציבות והשייכות שלהם ומסייעת להם להשתלב בלימודים, בחברה, במשפחה ולממש את היכולות שלהם. המוסד מטפח אקלים חינוכי וחברתי מיטבי ומסייע לכל חניך לבנות קשר מחודש עם המשפחה והסביבה ובמידת האפשר, פועל המוסד להחזירו לבית הוריו, תוך סיוע להורים בחיזוק מיומנויות הוריות. הצוות הטיפולי והמקצועי במקום מונה כ-100 איש, ביניהם מחנכים, מטפלים מקצועיים, מדריכים חברתיים, עובדים סוציאליים, פסיכולוגים, פסיכיאטר, יועצים חינוכיים, אימהות בית, אחות, חונכות פר"ח ומתנדבים. | 'אור שמחה' מוכר כפנימייה טיפולית והיא ביתם של ילדים ובני נוער בגילאי 6-18 הזקוקים לתמיכה ולבית חם. חלקם גדלו במשך תקופות מסוימות ללא כל מסגרת חינוכית וצברו פערים לימודיים עצומים. 'אור שמחה' עמלה על שיקומם הרגשי של הילדים, על השבת תחושת הביטחון העצמי, היציבות והשייכות שלהם ומסייעת להם להשתלב בלימודים, בחברה, במשפחה ולממש את היכולות שלהם. המוסד מטפח אקלים חינוכי וחברתי מיטבי ומסייע לכל חניך לבנות קשר מחודש עם המשפחה והסביבה ובמידת האפשר, פועל המוסד להחזירו לבית הוריו, תוך סיוע להורים בחיזוק מיומנויות הוריות. הצוות הטיפולי והמקצועי במקום מונה כ-100 איש, ביניהם מחנכים, מטפלים מקצועיים, מדריכים חברתיים, עובדים סוציאליים, פסיכולוגים, פסיכיאטר, יועצים חינוכיים, אימהות בית, אחות, חונכות פר"ח ומתנדבים. | ||
שורה 30: | שורה 31: | ||
===תלמוד תורה לתלמידי לקויי למידה=== | ===תלמוד תורה לתלמידי לקויי למידה=== | ||
במתחם ישיבת הבוכרים פועל תלמוד תורה לתלמידים בעלי לקויות למידה. המנהל: הרב שמעון ידגר{{הערה|[https://chabad.info/news/458085/ תלמוד תורה ללקויות למידה]{{אינפו}}}} | במתחם ישיבת הבוכרים פועל תלמוד תורה לתלמידים בעלי לקויות למידה. התלמוד תורה פועל במסגרת רשת אוהלי יוסף יצחק. המנהל: הרב שמעון ידגר{{הערה|[https://chabad.info/news/458085/ תלמוד תורה ללקויות למידה]{{אינפו}}}} | ||
===ישיבה קטנה וגדולה=== | ===ישיבה קטנה וגדולה=== | ||
בשלהי שנת [[תשמ"ח]] נוסדה ה[[ישיבה קטנה]] ובהמשך הוקמה ישיבה גדולה. הישיבה הגדולה מתאפיינת במסלול ללימוד [[שחיטה]] ו[[סופר סת"ם|כתיבת סת"ם]] לצד התאמת הלימודים ליכולות וכישורי התלמידים. | בשלהי שנת [[תשמ"ח]] נוסדה ה[[ישיבה קטנה]] בה למדו בסגנון תומכי תמימים, ובהמשך הוקמה ישיבה גדולה. הישיבה הגדולה מתאפיינת במסלול ללימוד [[שחיטה]] ו[[סופר סת"ם|כתיבת סת"ם]] לצד התאמת הלימודים ליכולות וכישורי התלמידים. | ||
בשנת [[תשפ"א]] עברה למתחם הישיבה קטנה [[תומכי תמימים פתח תקווה]] בראשות הרב [[יצחק אקסלרוד]] כשהיא מחליפה את הישיבה קטנה 'אור מנחם' שפעלה במקום בעבר. הישיבה קטנה פועלת תחת הנהלה עצמאית | בשנת [[תשפ"א]] עברה למתחם הישיבה קטנה [[תומכי תמימים פתח תקווה]] בראשות הרב [[יצחק אקסלרוד]] כשהיא מחליפה את הישיבה קטנה 'אור מנחם' שפעלה במקום בעבר. הישיבה קטנה פועלת תחת הנהלה עצמאית וממשיכה לפעול בסגנון שונה מהישיבה גדולה. | ||
===מנהל חדש=== | ===מנהל חדש=== | ||
שורה 41: | שורה 42: | ||
==מייסדי הישיבה== | ==מייסדי הישיבה== | ||
* הרב [[גרשון דובער שיף]] | * הרב [[גרשון דובער שיף]] - מנהל כללי | ||
* הרב [[שמחה גורדצקי]] | * הרב [[שמחה גורדצקי]] | ||
* המשפיע הרב [[מנחם מענדל פוטרפס]] | * המשפיע הרב [[מנחם מענדל פוטרפס]] | ||
* הרב [[ליפא קליין]] | * הרב [[ליפא קליין]] - מזכיר | ||
* הרב [[משה ניסילביץ']] | * הרב [[משה ניסילביץ']] | ||
* הרב [[יעקב מינסקי]] - מנהל | |||
* הרב [[שמואל תעיזי]] {{מקור}} | |||
==צוות ישיבה גדולה== | ==צוות ישיבה גדולה== | ||
שורה 54: | שורה 57: | ||
רמי"ם: | רמי"ם: | ||
*נגלה - הרב פנחס סלפושניק, | *נגלה - הרב [[פנחס סלפושניק]], | ||
הרב יצחק מוזגרלשוילי. | * הרב יצחק מוזגרלשוילי. | ||
*סמיכה - הרב [[אליעזר ברוד]]. | *סמיכה - הרב [[אליעזר ברוד]]. | ||
*שחיטה - הרב יוסף מירילשוילי. | *שחיטה - הרב יוסף מירילשוילי. | ||
שורה 75: | שורה 78: | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*[[סמרקנד (ספר)]] עמודים 404-406 | * הרב [[הלל זלצמן]], [[סמרקנד (ספר)]] עמודים 404-406 | ||
*'''אדמו"רי חב"ד ויהדות בוכרה''', עמוד 571 | * הרב [[זושא וולף]] '''אדמו"רי חב"ד ויהדות בוכרה''', עמוד 571 | ||
{{כפר|ישראל אלפרוביץ|אור ושמחה|2041|50|תשפ"ד}} | {{כפר|הרב ישראל אלפרוביץ|אור ושמחה|2041|50|תשפ"ד}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה מ־22:03, 8 ביולי 2024
![](/images/thumb/0/0d/%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%A9%D7%9E%D7%97%D7%94.jpg/250px-%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%A9%D7%9E%D7%97%D7%94.jpg)
ישיבת הבוכרים, השוכנת בכפר חב"ד הוקמה על ידי עסקני חב"ד ובראשם ר' מענדל פוטרפס ור' שמחה גורודצקי ועל פי הוראות הרבי, כמוסד חינוכי לעולי בוכרה וכיום כוללת בתחומה מגוון מוסדות חינוך לילדי מצוקה ולבחורי ישיבה הלומדים ברמה ובסגנון המתאים ליכולות והכישורים. ישיבת הבוכרים שוכנת במתחם מפואר במרכז כפר חב"ד הכולל את כפר הילדים אור שמחה לילדי מצוקה, תלמוד תורה לתלמידים בעלי לקויות למידה, ישיבה קטנה וישיבה גדולה. הרב בורק'ה שיף נמנה על מייסדי הישיבה ומנהלה במשך עשרות שנים ויחד עם עסקנים ואנשי צוות הישיבה פיתח את הישיבה מצריף אחד לקומפלקס בנייני פאר. בשנים הבאות התמנה למנהל הרב וועלוול סלוין משלוחי הרבי לארץ הקודש.
היסטוריה
ישיבת הבוכרים, הנקראת כיום גם אור שמחה[1], נוסדה כמוסד חינוכי לילדים ונערים עולי בוכרה בשנת תשל"ג בכפר חב"ד בהוראת וברכת הרבי[2], ועומדת תחת נשיאות הרבי[3]
הישיבה הוקמה בעידוד הרבי בעקבות העלייה הגדולה של יהדות בוכרה משנת תש"ל ואילך. הישיבה נועדה לילדים ונערים עולי בוכרה ומכאן שמה "ישיבת הבוכרים". אולם במשך השנים קהל היעד שלה הוא ילדי שכבות מצוקה (סעד).
![](/images/thumb/c/c2/%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%AA_%D7%94%D7%91%D7%95%D7%9B%D7%A8%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A2%D7%91%D7%A8.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%AA_%D7%94%D7%91%D7%95%D7%9B%D7%A8%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A2%D7%91%D7%A8.jpg)
הישיבה הוקמה על ידי אנשי חמ"ה בתחילה באשדוד, ומפני מיעוט התלמידים נפתחו כיתות רב-גילאיות מה שהיה לצנינים בעיני כמה מאנ"ש שהביעו את אי שביעות רצונם בפני הרבי. אך הרב זושא וילימובסקי סיפר למנהלי הישיבה כי הרבי הגיב: "קנאת סופרים תרבה חכמה ותשב"ר"[4]. בתקופה הבאה עברה הישיבה לבניין ישיבת אחי תמימים ראשון לציון ותלמידי שתי הישיבות שולבו לישיבה אחת. וגם אנשי חמ"ה הרב משה ניסלביץ והרב יהושע רסקין מונו לחברי הנהלה בישיבת אחי תמימים[5].
ביוזמת המשפיע ר' מענדל פוטרפס עברה הישיבה לכפר חב"ד. לקראת ההעברה נערכו לכך אנשי חמ"ה באסיפה מיוחדת עם הרב שלמה מיידנצ'יק יו"ר ועד כפר חב"ד והרב שמואל חפר מנהל בית רבקה ומטעם ועד כפר חב"ד הוקצה צריף אחד לישיבה.
למנהל מונה הרב בורק'ה שיף, ובתחילה פעל בחסות חמ"ה ולאחר שנתיים חמ"ה עזבו את הישיבה, ור' בורק'ה החל לנהל את הישיבה באופן עצמאי ובסיועם הנמרץ של ר' מענדל פוטרפס ור' שמחה גורודצקי[6].
לפני בניית פנימיית הישיבה, התאכסנו תלמידי הישיבה אצל משפחות בכפר חב"ד.
בעת פתיחת הישיבה הוצג הרב יעקב מינסקי כמנהל המוסד בניירות הרשמיים אף שעבד בלוד ולא הגיע בפועל לשטח הישיבה (למעט בעת ביקורי מפקחים אז הוזעק על ידי צוות הישיבה ונסע במיוחד כדי לשוחח עימם)[7], בשנה השנייה לפתיחת הישיבה חשש הרב מינסקי והחל לשהות בישיבה מדי יום ארבע שעות כשהוא נושא בתפקיד ניהולי ומסתובב בין כיתות הלימוד במטרה לפקח על הלימוד מקרוב, בשנה השלישית הביא אנשי צוות שימלאו את מקומו[8].
כשעלו חיכוכים בין תלמידי הישיבה לתושבי כפר חב"ד התרעמו תושבי כפר חב"ד בפני הרב מרדכי אשכנזי על כך שהישיבה ממוקמת בכפר אך תלמידי הישיבה הם תלמידים הגרים מחוץ לכפר, הרב אשכנזי העלה את הנושא ביחידות אצל הרבי, הרבי ענה שיש לדאוג לילדי הישיבה משום שאין מי שידאג להם, בשונה מילדי הכפר שיקבלו מענה חינוכי במוסדות הכפר[9].
בשנת תשמ"ג שינו את שמה של הישיבה לשם ישיבת אור שמחה, הרבי העביר מסר דרך המזכירות כי אם משנים את שם המוסד אזי אין נשיאות על השם החדש, אך הנהלת הישיבה כיום הכניסה גם את השם אור שמחה, שני השמות נפוצים ועובדת נשיאותו של הרבי על המוסד נתונה לפרשנויות שונות[דרוש מקור].
כפר הילדים אור שמחה
במתחם שוהים ילדים ונערים מכלל חלקי החברה הישראלית, מרביתם מופנים באמצעות משרד הרווחה.
'אור שמחה' מוכר כפנימייה טיפולית והיא ביתם של ילדים ובני נוער בגילאי 6-18 הזקוקים לתמיכה ולבית חם. חלקם גדלו במשך תקופות מסוימות ללא כל מסגרת חינוכית וצברו פערים לימודיים עצומים. 'אור שמחה' עמלה על שיקומם הרגשי של הילדים, על השבת תחושת הביטחון העצמי, היציבות והשייכות שלהם ומסייעת להם להשתלב בלימודים, בחברה, במשפחה ולממש את היכולות שלהם. המוסד מטפח אקלים חינוכי וחברתי מיטבי ומסייע לכל חניך לבנות קשר מחודש עם המשפחה והסביבה ובמידת האפשר, פועל המוסד להחזירו לבית הוריו, תוך סיוע להורים בחיזוק מיומנויות הוריות. הצוות הטיפולי והמקצועי במקום מונה כ-100 איש, ביניהם מחנכים, מטפלים מקצועיים, מדריכים חברתיים, עובדים סוציאליים, פסיכולוגים, פסיכיאטר, יועצים חינוכיים, אימהות בית, אחות, חונכות פר"ח ומתנדבים.
דגש מיוחד ניתן למצבו של כל ילד ותכנית טיפול אישית נבנית בהתאם לצרכיו האישיים. כפר הילדים מפעיל כיום מסגרת ייחודית במודל של "משפחתונים" שכל אחד מהם מספק בית חם ל-12 ילדים. הילדים גרים כמשפחה אחת גדולה עם זוג הורים וילדיהם בבית חם ואוהב שפועל על פי קריטריונים שנקבעו על ידי משרד הרווחה והחינוך והנהלת הכפר. במשפחתון , סדר היום של הילדים נקבע סביב שגרת המשפחה וכמה שיותר בסביבת הבית; הם אוכלים בבית המשפחה – ולא בחדר האוכל של הפנימייה, משתתפים במסגרת טיפולית נפרדת ומשתתפים באירועים ביחד כמשפחה. בשעות הבוקר הם מבקרים במסגרת הבית ספרית הרגילה ואחר הצהריים משתתפים במגוון חוגים ופעילויות כגון: מחשבים, ספורט, ציור, מלאכה, נגרות, אלקטרוניקה, ספרייה, חדר כושר ועוד). במידת הצורך מקבלים הילדים סיוע לימודי וטיפול נפשי. הפרויקט הינו ייחודי מכיוון שהוא מספק מסגרת משפחתית חמה לילדים צעירים מאד החסרים עורף משפחתי. ב'אור שמחה' , הילדים זוכים למסגרת ביתית ואישית עם זוג הורים אשר נוכחים ונגישים בכל שעות היממה לספק את כל צרכי הילדים ולהוות להם תמיכה משפחתית מקיפה[10].
תלמוד תורה לתלמידי לקויי למידה
במתחם ישיבת הבוכרים פועל תלמוד תורה לתלמידים בעלי לקויות למידה. התלמוד תורה פועל במסגרת רשת אוהלי יוסף יצחק. המנהל: הרב שמעון ידגר[11]
ישיבה קטנה וגדולה
בשלהי שנת תשמ"ח נוסדה הישיבה קטנה בה למדו בסגנון תומכי תמימים, ובהמשך הוקמה ישיבה גדולה. הישיבה הגדולה מתאפיינת במסלול ללימוד שחיטה וכתיבת סת"ם לצד התאמת הלימודים ליכולות וכישורי התלמידים.
בשנת תשפ"א עברה למתחם הישיבה קטנה תומכי תמימים פתח תקווה בראשות הרב יצחק אקסלרוד כשהיא מחליפה את הישיבה קטנה 'אור מנחם' שפעלה במקום בעבר. הישיבה קטנה פועלת תחת הנהלה עצמאית וממשיכה לפעול בסגנון שונה מהישיבה גדולה.
מנהל חדש
בשנת תשס"ו התמנה הרב זאב אברהם סלווין למנכ"ל הישיבה, עם הגיעו ייסד מחלקת משפחתונים בישיבה, המחלקה כוללת יחידות דיור יוקרתיות ומעוצבות הכוללות אבזור מודרני ומאיישות זוגות אומנה שיצאו לשליחות בישיבה, הזוגות מאמצים ילדים ומגדלים אותם ביחידות הדיור. המיזם זכה להצלחה גדולה ומהוה מודל לחיקוי למוסדות נוספים.
מייסדי הישיבה
- הרב גרשון דובער שיף - מנהל כללי
- הרב שמחה גורדצקי
- המשפיע הרב מנחם מענדל פוטרפס
- הרב ליפא קליין - מזכיר
- הרב משה ניסילביץ'
- הרב יעקב מינסקי - מנהל
- הרב שמואל תעיזי [דרוש מקור]
צוות ישיבה גדולה
- הרב משה לוין - ראש הישיבה.
- הרב מנחם מענדל גורביץ' - משפיע ומשגיח כללי.
- הרב זאב אברהם סלווין - מנכ"ל.
- הרב יוסף יצחק קליין - סמנכ"ל.
רמי"ם:
- נגלה - הרב פנחס סלפושניק,
- הרב יצחק מוזגרלשוילי.
- סמיכה - הרב אליעזר ברוד.
- שחיטה - הרב יוסף מירילשוילי.
- סת״ם - הרב שלמה אלפרוביץ׳.
- משפיע: הרב טוביה יעקבוביץ.
- משגיח: הרב מאיר סוויסה.
- מנהל גשמי: הרב חיים דיין.
קישורים חיצוניים
- שבועון בית משיח, ראיון עם הרב גרשון דובער שיף - הקמת ישיבת הבוכרים, הקמת ישיבה קטנה וגדולה, הוראות הרבי במשך השנים
- סיפור הקמת הישיבה ע"י ר' גרשון דובער שיף בהוראת הרבי וניהולה על ידו לאורך השנים - דברים שכתב ר' בצלאל שיף אחרי פטירת אחיו ר' גרשון
- בוכרה - ליובאוויטש - ראשון לציון: כך הוקמה ישיבת הבוכרים
- היו ימים: יצחק רבין מבקר בישיבת הבוכרים
- הרב שמעון ברגמן "נער שלא מתאים למסגרות המקובלות אינו שונה!" • אל תפספסו
- ישיבת הבוכרים ראיון של הרב שיף ל-JEM. מופיע בגליון "הסיפור שלי", ערב שבת פרשת נשא, י' סיון תשפ"א, גליון מס' 310
ראו גם
לקריאה נוספת
- הרב הלל זלצמן, סמרקנד (ספר) עמודים 404-406
- הרב זושא וולף אדמו"רי חב"ד ויהדות בוכרה, עמוד 571
הערות שוליים
- ↑ ברישום ברשם העמותות במשרד המשפטים, השמות ביחד: "ישיבת הבוכרים / בית חינוך לתשב"ר - "אור שמחה", כפר חב"ד מרכז לקליטה וחינוך פנימייתי לילדים ונוער ממשפחות מצוקה ועולים חדשים (ע"ר)", אך היא מציגה את עצמה פעמים רבות כישיבת אור שמחה
- ↑ ביחידות למנהל הישיבה הרב גרשון דובער שיף כשבמקביל כותב הרבי לועד כפר חב"ד: "א) כיון שעל ועד (כפר חב"ד) לדאוג לביסוס ולהתפתחות כפר חב"ד הן בגשם והן ברוח ב) שתכנית הנ"ל תסייע רבות לביסוס והתפתחות כפר חב"ד הן בגו"ר ג) נמצא פלוני שרוצה לקחת על עצמו חלק הארי בכל הנ"ל - מובן שצריך לעשות את כל הנ"ל ובהוספה"
- ↑ יש הסוברים כי כעת הנשיאות לא תקפה, או שורה רק על ישיבה קטנה. וזו התיאוריה: כשניסו לשנות את שמה של הישיבה, הועברה הבהרה בשם הרבי, שאם ישנו את שמו המוסד הרבי יוריד את נשיאותו. (כנראה הענין הוא שכל מוסד צריך אישור לקבל נשיאות, ואם יש מוסד חדש צריך לבקש אישור), את דברי הרבי ראה בעלון הסיפור שלי בקישורים חיצוניים, שמה של הישיבה הוא אור שמחה וישיבת הבוכרים, והחלק הקשור לילדים בגיל יסודי נקרא רק - כפר הילדים אור שמחה (על חלק זה ודאי שנשיאותו של הרבי ירדה. הישיבה קטנה תומכי תמימים פתח תקוה שעברה למתחם (היא נקראת בשם ישיבת הבוכרים בלבד) עומדת בנשיאות הרבי ומציגה את עצמה כך, לדוגמה: בשבועון הידיעון גליון 1215 (ט"ו בשבט תשפ"ד) ע' 30 נכתב: 'ישיבת הבוכרים הצעירה בראשות הרב יצחק אקסלרוד בנשיאות כ"ק אדמו"ר מה"מ שליט"א'.מול התיאוריה, יש לציין כי כל הורדת נשיאות בוצעה לאחר הודעה מפורשת מהרבי כי מוריד נשיאות מהמוסד
- ↑ סמרקנד (ספר) עמוד 405
- ↑ סמרקנד (ספר) עמוד 405
- ↑ סמרקנד(ספר) עמוד 406
- ↑ הסיבה למהלך זה היתה מצד הכרח ומצד צורך קבלת תקציבים.
- ↑ הוא מספר על כך בוידאו 'הרב יעקב מינסקי מקים את ישיבת הבוכרים' ביוטיוב.
- ↑ מפי הרב זאב אברהם סלווין בראיון לשבועון כפר חב"ד שמצויין בלקריאה נוספת.
- ↑ בית ספר אור שמחה אתר ועד כפר חב"ד
- ↑ תלמוד תורה ללקויות למידה