משתמש:חסיד של הרבי/קהילת חב"ד: הבדלים בין גרסאות בדף
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) |
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) |
||
(7 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''קהילת חב"ד''' זהו | '''קהילת חב"ד''' זהו השם המקובל להתבססות של משפחות [[חסידי חב"ד]] במקום מסויים סביב [[בית כנסת]] משלהם, [[משפיע]], [[מורה הוראה|רב]], ומוסדות פרטיים. | ||
ברחבי עשרות ערים ברחבי העולם פזורים קהילות שונות של חסידי חב"ד, גודלם של הקהילות נע בין מספר משפחות בודדות, למאות ואלפי משפחות. הריכוז החב"די הגדול בעולם הוא בשכונת [[קראון הייטס]] שב[[ברוקלין]] סביב [[מרכז חב"ד העולמי - 770]] המונה למעלה מ-5,500 משפחות, הריכוז השני בגודלו הוא ב[[כפר חב"ד]] המונה כ-1,900 משפחות, ולאחריו ב[[נחלת הר חב"ד]] שב[[קרית מלאכי]] ו[[לוד]] המונים כל אחד כ-1,300 משפחות. | |||
==רקע== | ==רקע== | ||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
==היסטוריה של קהילות חב"ד== | ==היסטוריה של קהילות חב"ד== | ||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
מאז [[התייסדות חסידות חב"ד|ייסד אדמו"ר הזקן את חסידות חב"ד]] רבבות חסידים מעשרות ערים ברחבי [[ליטא]] ו[[רוסיה]] התקבצו סביבו, בכל הערים האלה התפתחה קהילה חב"דית שהתרכזה בעיקר סביב בתי-כנסת או מניינים פרטיים שהיו נוהגים לנסוע יחדיו ל[[ליאדי]] או ל[[ליזאנא]] (עקב העומס הרב של החסידים תיקן [[אדמו"ר הזקן]] את [[תקנות ליאזנא]]). | |||
===בין השנים [[תקל"ב]] - [[תרכ"ו]]=== | ===בין השנים [[תקל"ב]] - [[תרכ"ו]]=== | ||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
שורה 15: | שורה 18: | ||
===משנת [[תרס"ט]] עד [[מלחמת העולם השנייה]]=== | ===משנת [[תרס"ט]] עד [[מלחמת העולם השנייה]]=== | ||
רבני העיירות קופשוק, סקופישוק, פאנידעל, אבעל, ראקישוק שב[[ליטא]] היו חסידי חב"ד ובכל עיירה הייתה קהילה חב"דית קטנה. ב[[פוניבז']] הוקמה קהילה חב"דית בהוראת [[אדמו"ר הרש"ב]] והיו בה כשני [[בית כנסת|בתי כנסת]] חב"ד ו[[ישיבה]], משפיע הקהילה היה הרב [[שמואל צבי ליסון]]{{הערה|[[בית משיח]] גיליון מספר 500 עמוד 94}}. | הקהילה החב"דית בוורשה נוסדה על-ידי חסידים שברחו מרוסיה לפולין בעקבות [[גירוש מוסקבה]] בחורף של שנת [[תרנ"א]], והם הקימו בעיר בית כנסת חב"ד וניהלו חיי קהילה עם [[משפיע]] [[רב]] ועוד, בחודש ניסן של אותה שנה נוסדה בעיר ישיבת [[תומכי תמימים וורשה]] על-ידי הרב [[בערל שמוטקין]] והרב [[שרגא פייביש זלמנוב]] והקהילה התחזקה,בשנת [[תרפ"ב]] שלח [[אדמו"ר הריי"ץ]] לישיבה את המשפיע הרב [[אלטער שימחוביץ]] מה שחזק יותר את הקהילה החב"דית בעיר. בשנים הבאות בעקבות רדיפת המשטר הקומוניסטי מרבית ישיבות תומכי תמימים נסגרו ומאלה שלא נסגרו ירדו ל[[מחתרת]], כך שהישיבה בוורשה הפכה לישיבה המרכזית והמוני חסידים עברו להתגורר בסמוך אליה, עד שבשיא פריחתה מנתה הישיבה כ-300 תלמידים. בשנת [[תרצ"ד]] העביר [[אדמו"ר הריי"צ]] את מרכז חב"ד מ[[רוסטוב]] ל[[וורשה]] בירת [[פולין]] והתגורר בסמוך ל[[תומכי תמימים וורשה|ישיבת תומכי תמימים בעיר]], בשנים אלה והקהילה החב"דית בעיר הייתה הקהילה החב"דית הגדולה בעולם ומנתה מאות משפחות ואלפי נשפות, בשנת [[תרצ"ו]] עבר [[אדמו"ר הריי"צ]] מוורשה לאטוואצק{{הערה|{{בית משיח}} [[שבועון בית משיח]] [https://chabadpedia.co.il/images/b/ba/497.pdf גיליון מספר 497], עמודים46-47}}. | ||
רבני העיירות קופשוק, סקופישוק, פאנידעל, אבעל, ראקישוק שב[[ליטא]] היו חסידי חב"ד תלמידי ישיבת [[תומכי תמימים בליובאוויטש]] ובכל עיירה הייתה קהילה חב"דית קטנה. ב[[פוניבז']] הוקמה קהילה חב"דית בהוראת [[אדמו"ר הרש"ב]] והיו בה כשני [[בית כנסת|בתי כנסת]] חב"ד ו[[ישיבה]], משפיע הקהילה היה הרב [[שמואל צבי ליסון]]{{הערה|[[בית משיח]] [https://chabadpedia.co.il/images/7/7d/500.pdf גיליון מספר 500] עמוד 94}}. | |||
{{ערך מורחב|השואה}} | {{ערך מורחב|השואה}} | ||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
===התבססות קהילות חב"ד | ===התבססות קהילות חב"ד לאחר השואה=== | ||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
לאחר חורבן יהדות אירופה ב[[שואה]] כמו רוב הקהילות היהודיות גם מרבית קהילות חב"ד ברחבי היבשת נכחדו, ושרידיהם התפזרו בעיקר במחנות הפליטים שהוקמו ב[[אוסטריה]], [[גרמניה]], ו[[צרפת]]. יוצאי דופן היו קהילות חב"ד ב[[ברית המועצות]] שעקב [[מסך הברזל]] המשיכו לפעול בעיקר בערים [[מוסקבה]], [[טשקנט]], ו[[פטרבורג]], אם-כי באופן מחתרתי עקב אימת ה[[קומוניסטים]]. מחוץ לאירופה התקיימו קהילות חב"ד מסודרות עוד לפני השואה ב[[ארצות הברית]] בערים [[ניו יורק]], [[שיקגו]], ו[[בולטימור]]. ו[[בארץ ישראל]] ב[[חברון]], [[ירושלים]], ו[[תל אביב]]. | |||
[[אדמו"ר הריי"צ]] ש[[הצלת אדמו"ר הריי"צ|נמלט מפולין הכבושה]] ל[[ארצות הברית]] דאג לבסס מחדש את חסידי חב"ד ברחבי העולם, ובמכתב ששלח לעסקני חב"ד במחנות הפלטים חילק את החסידים לשלושה קבוצות עיקריות: קבוצה ראשונה שתשלח ל[[קראון הייטס]], קבוצה שנייה ל[[פריז]], וקבוצה שלישית ל[[ארץ ישראל]] על-מנת להקים שם את [[כפר חב"ד]]. | |||
==קהילות חב"ד כיום== | ==קהילות חב"ד כיום== |
גרסה אחרונה מ־17:31, 23 ביוני 2024
קהילת חב"ד זהו השם המקובל להתבססות של משפחות חסידי חב"ד במקום מסויים סביב בית כנסת משלהם, משפיע, רב, ומוסדות פרטיים.
ברחבי עשרות ערים ברחבי העולם פזורים קהילות שונות של חסידי חב"ד, גודלם של הקהילות נע בין מספר משפחות בודדות, למאות ואלפי משפחות. הריכוז החב"די הגדול בעולם הוא בשכונת קראון הייטס שבברוקלין סביב מרכז חב"ד העולמי - 770 המונה למעלה מ-5,500 משפחות, הריכוז השני בגודלו הוא בכפר חב"ד המונה כ-1,900 משפחות, ולאחריו בנחלת הר חב"ד שבקרית מלאכי ולוד המונים כל אחד כ-1,300 משפחות.
רקע[עריכה | עריכת קוד מקור]
היסטוריה של קהילות חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
מאז ייסד אדמו"ר הזקן את חסידות חב"ד רבבות חסידים מעשרות ערים ברחבי ליטא ורוסיה התקבצו סביבו, בכל הערים האלה התפתחה קהילה חב"דית שהתרכזה בעיקר סביב בתי-כנסת או מניינים פרטיים שהיו נוהגים לנסוע יחדיו לליאדי או לליזאנא (עקב העומס הרב של החסידים תיקן אדמו"ר הזקן את תקנות ליאזנא).
בין השנים תקל"ב - תרכ"ו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בין השנים תרכ"ו - תרס"ט[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – התפצלות חסידות חב"ד#ריכוזי חב"ד בתקופת הפיצול |
משנת תרס"ט עד מלחמת העולם השנייה[עריכה | עריכת קוד מקור]
הקהילה החב"דית בוורשה נוסדה על-ידי חסידים שברחו מרוסיה לפולין בעקבות גירוש מוסקבה בחורף של שנת תרנ"א, והם הקימו בעיר בית כנסת חב"ד וניהלו חיי קהילה עם משפיע רב ועוד, בחודש ניסן של אותה שנה נוסדה בעיר ישיבת תומכי תמימים וורשה על-ידי הרב בערל שמוטקין והרב שרגא פייביש זלמנוב והקהילה התחזקה,בשנת תרפ"ב שלח אדמו"ר הריי"ץ לישיבה את המשפיע הרב אלטער שימחוביץ מה שחזק יותר את הקהילה החב"דית בעיר. בשנים הבאות בעקבות רדיפת המשטר הקומוניסטי מרבית ישיבות תומכי תמימים נסגרו ומאלה שלא נסגרו ירדו למחתרת, כך שהישיבה בוורשה הפכה לישיבה המרכזית והמוני חסידים עברו להתגורר בסמוך אליה, עד שבשיא פריחתה מנתה הישיבה כ-300 תלמידים. בשנת תרצ"ד העביר אדמו"ר הריי"צ את מרכז חב"ד מרוסטוב לוורשה בירת פולין והתגורר בסמוך לישיבת תומכי תמימים בעיר, בשנים אלה והקהילה החב"דית בעיר הייתה הקהילה החב"דית הגדולה בעולם ומנתה מאות משפחות ואלפי נשפות, בשנת תרצ"ו עבר אדמו"ר הריי"צ מוורשה לאטוואצק[1].
רבני העיירות קופשוק, סקופישוק, פאנידעל, אבעל, ראקישוק שבליטא היו חסידי חב"ד תלמידי ישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש ובכל עיירה הייתה קהילה חב"דית קטנה. בפוניבז' הוקמה קהילה חב"דית בהוראת אדמו"ר הרש"ב והיו בה כשני בתי כנסת חב"ד וישיבה, משפיע הקהילה היה הרב שמואל צבי ליסון[2].
![]() | ערך מורחב – השואה |
התבססות קהילות חב"ד לאחר השואה[עריכה | עריכת קוד מקור]
לאחר חורבן יהדות אירופה בשואה כמו רוב הקהילות היהודיות גם מרבית קהילות חב"ד ברחבי היבשת נכחדו, ושרידיהם התפזרו בעיקר במחנות הפליטים שהוקמו באוסטריה, גרמניה, וצרפת. יוצאי דופן היו קהילות חב"ד בברית המועצות שעקב מסך הברזל המשיכו לפעול בעיקר בערים מוסקבה, טשקנט, ופטרבורג, אם-כי באופן מחתרתי עקב אימת הקומוניסטים. מחוץ לאירופה התקיימו קהילות חב"ד מסודרות עוד לפני השואה בארצות הברית בערים ניו יורק, שיקגו, ובולטימור. ובארץ ישראל בחברון, ירושלים, ותל אביב.
אדמו"ר הריי"צ שנמלט מפולין הכבושה לארצות הברית דאג לבסס מחדש את חסידי חב"ד ברחבי העולם, ובמכתב ששלח לעסקני חב"ד במחנות הפלטים חילק את החסידים לשלושה קבוצות עיקריות: קבוצה ראשונה שתשלח לקראון הייטס, קבוצה שנייה לפריז, וקבוצה שלישית לארץ ישראל על-מנת להקים שם את כפר חב"ד.
קהילות חב"ד כיום[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – האוכלוסייה החב"דית |
שליחות[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – שליחות |
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
הערות שוליים
- ↑
שבועון בית משיח גיליון מספר 497, עמודים46-47
- ↑ בית משיח גיליון מספר 500 עמוד 94