שמעון יהודה שקופ: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה |
(תיקון שגיאה) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(26 גרסאות ביניים של 15 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{דמות | |||
הגאון רבי '''שמעון יהודה שקאפ''' | |שם=שמעון יהודה שקופ | ||
|כינוי= | |||
|תמונה=שקופ.jpg | |||
|תיאור= רבי שמעון יהודה הכהן שקאפ | |||
|תאריך לידה=[[תר"כ]] | |||
|מקום לידה=פרוזו', [[פולין]] | |||
|תאריך פטירה= [[ת"ש]] | |||
|מקום פטירה= | |||
|מקום פעילות=[[ליטא]] | |||
|תפקידים נוספים= ראש ישיבת גרודנא | |||
|רבותיו= [[רבי חיים מבריסק]] | |||
|תלמידיו= הרב [[אלחנן ווסרמן]], רבי חיים שמואלביץ והרב [[שמואל רוזובסקי]] | |||
|חיבוריו= חידושי רבי שמעון יהודה הכהן על הש"ס, שערי יושר | |||
|השתייכות= [[:קטגוריה:רבני ליטא|ליטא]] | |||
}} | |||
הגאון רבי '''שמעון יהודה שקאפ''' ([[תר"כ]] - [[ת"ש]]) [[פוסק]] ו[[ראש ישיבה]], תלמידו של רבי [[חיים סולובייצ'יק]] מבריסק. | |||
הוא היה ידוע ברחבי תבל | הוא היה ידוע ברחבי תבל הודות לגאונותו העצומה וישיבתו הגדולה ב[[הורדנה|גרודנא]]. | ||
בשנת [[תרצ"ג]] נסע הרבי כדי | דרך הלימוד שלו, שונה מעט משאר תלמידיו של רבי חיים. נחשב לאחד מתלמידיו הגדולים ביותר של רבי חיים. גם רבי אלחנן ווסרמן, תלמידו המובהק של רבי חיים, מזכירו בספרו קובץ שיעורים פעמים רבות, בתואר "מורי ורבי". | ||
בשנת [[תרצ"ג]] נסע הרבי כדי להיפגש עם רבי שמעון שקאפ{{הערה|1=[http://www.otzar770.com/library/main_book.asp?nBookId=72 שלשלת היחס עמ' (20)]}}. | |||
כאשר ביקר רבי שמעון יהודה שקאפ אצל [[אדמו"ר הריי"צ]], ניהל עמו [[הרבי]] שיחה תורנית ממושכת שהותירה עליו את רישומו והתפעלותו{{הערה|מפי הרב [[שמואל זלמנוב]] שנכח בשעת מעשה. [[נשיאי חב"ד ובני דורם]] עמ' 121.}}. | |||
תלמידו היה הרב [[ישראל זאב גוסטמן]], ראש [[ישיבת תומכי תמימים המרכזית]] ב[[770]] במשך מספר שנים. | |||
בספרו "שערי יושר", מביא הרב שקאפ מדברי אדמו"ר הזקן בשולחן ערוך שלו ודן בדבריו הקדושים {{הערה|ראו: שערי יושר, שער ג, רוב, פרק יא: "אח"כ מצאתי בתשובת הגר"ז מלאדי". ושם, פרק טז: "וכן כתב בשו"ע הגר"ז מלאדי".}}. | |||
== ספריו == | == ספריו == | ||
*'''שערי יושר''' ב' כרכים | |||
*קונטרסים על הלוואה, קנין, שעבוד, ועוד. | |||
*'''חידושי רבי שמעון יהודה הכהן''' על הש"ס. | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''[https://drive.google.com/file/d/1YnILGLS_zr1cMltZP2hZRsnuS1QS5A9c/view?usp=sharing טרגדיה משפתחתית ותסבוכת הלכתית]''', בתוך מגזין 'ובאותו הזמן' עמוד 36, בהוצאת ארגון [[לכשיפוצו מעיינותיך (ארגון)|יפוצו]] {{PDF}} | |||
{{אחרונים}} | |||
{{קצרמר}} | |||
{{הערות שוליים}} | |||
[ | [[קטגוריה:רבני ליטא]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:אחרונים]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תר"כ]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת ת"ש]] |
גרסה אחרונה מ־09:26, 17 במאי 2024
שמעון יהודה שקופ | |
---|---|
![]() רבי שמעון יהודה הכהן שקאפ | |
לידה | תר"כ |
פרוזו', פולין | |
פטירה | ת"ש |
מקום פעילות | ליטא |
השתייכות | ליטא |
תפקידים נוספים | ראש ישיבת גרודנא |
רבותיו | רבי חיים מבריסק |
תלמידיו | הרב אלחנן ווסרמן, רבי חיים שמואלביץ והרב שמואל רוזובסקי |
חיבוריו | חידושי רבי שמעון יהודה הכהן על הש"ס, שערי יושר |
הגאון רבי שמעון יהודה שקאפ (תר"כ - ת"ש) פוסק וראש ישיבה, תלמידו של רבי חיים סולובייצ'יק מבריסק.
הוא היה ידוע ברחבי תבל הודות לגאונותו העצומה וישיבתו הגדולה בגרודנא.
דרך הלימוד שלו, שונה מעט משאר תלמידיו של רבי חיים. נחשב לאחד מתלמידיו הגדולים ביותר של רבי חיים. גם רבי אלחנן ווסרמן, תלמידו המובהק של רבי חיים, מזכירו בספרו קובץ שיעורים פעמים רבות, בתואר "מורי ורבי".
בשנת תרצ"ג נסע הרבי כדי להיפגש עם רבי שמעון שקאפ[1].
כאשר ביקר רבי שמעון יהודה שקאפ אצל אדמו"ר הריי"צ, ניהל עמו הרבי שיחה תורנית ממושכת שהותירה עליו את רישומו והתפעלותו[2].
תלמידו היה הרב ישראל זאב גוסטמן, ראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית ב770 במשך מספר שנים.
בספרו "שערי יושר", מביא הרב שקאפ מדברי אדמו"ר הזקן בשולחן ערוך שלו ודן בדבריו הקדושים [3].
ספריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שערי יושר ב' כרכים
- קונטרסים על הלוואה, קנין, שעבוד, ועוד.
- חידושי רבי שמעון יהודה הכהן על הש"ס.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- טרגדיה משפתחתית ותסבוכת הלכתית, בתוך מגזין 'ובאותו הזמן' עמוד 36, בהוצאת ארגון יפוצו
הערות שוליים
- ↑ שלשלת היחס עמ' (20)
- ↑ מפי הרב שמואל זלמנוב שנכח בשעת מעשה. נשיאי חב"ד ובני דורם עמ' 121.
- ↑ ראו: שערי יושר, שער ג, רוב, פרק יא: "אח"כ מצאתי בתשובת הגר"ז מלאדי". ושם, פרק טז: "וכן כתב בשו"ע הגר"ז מלאדי".