ניגונים שנוגנו לפני הרבי: הבדלים בין גרסאות בדף
(פתיח לפי המקובל) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''ניגונים שנוגנו לפני הרבי''', הוא כינוי לניגונים שלמרות שמקורם אינו בחסידות חב"ד, נוגנו במחיצת [[הרבי שליט"א]]. | '''ניגונים שנוגנו לפני הרבי''', הוא כינוי לניגונים שלמרות שמקורם אינו בחסידות חב"ד, נוגנו בהזדמניות שונות במחיצת [[הרבי שליט"א]]. מקורם של חלק מהניגונים הוא מחצרות חסידיות אחרות, וחלקם ניגונים עתיקים בני מאות שנים. | ||
את חלק מהניגונים עודד הרבי בחוזקה, והם זכו להיכלל ברפרטואר הניגונים המנוגן בפי החסידים בזמני ההתוועדויות ובעיתות שמחה ומועד. ניגונים בודדים אף נוספו ונדפסו לאחר מכן ב[[ספר הניגונים]] החבד"י. | |||
==זמרת הארץ== | ==זמרת הארץ== | ||
במהלך השנים, נהג [[הרבי שליט"א]] לבקש מהאורחים שבאו מרחבי העולם, כי יביאו "מזמרת הארץ", וינגנו בפני הקהל ניגון שנוהגים לנגן במקום ממנו הם באו. | |||
בשבת פ' נצבים-וילך [[תשט"ז]], בהתוועדות שהתקיימה לאחר שחזרו קבוצת ה[[שלוחים]] 'באי כוחו' של הרבי שליט"א מביקורם ב[[ארץ הקודש]], בו עודדו וחיזקו את אנ"ש ומוסדות חב"ד בארה"ק בעקבות הרצח הנורא ב[[בית הספר למלאכה]] ב[[כפר חב"ד]], ביקש מהם הרבי שליט"א לנגן בפני הקהל ניגון מארה"ק בהזכירו את דברי [[מוהר"ן מברסלב]] בדבר "זמרת הארץ" {{הערה|קטע זה המדבר אודות הזכרת דברי הר"ן מברסלב לא נמצא בשיחה המודפסת, אך הובא בסקירות שי"ל על דבר נסיעתה של הקבוצה}}, שכיון את הביטוי 'זמרת הארץ' גם כלפי ענין הזמרה והנגינה. כלומר שמלבד הצרי והדבש שלח יעקב ליוסף גם 'בחינת זמר וניגון', 'מזמרת הארץ'{{הערה|ליקוטי מוהר"ן תניינא ס"ג. וז"ל: "דע, כי יעקב אבינו כששלח את בניו – עשרת השבטים – ליוסף, שלח עמהם ניגון של ארץ ישראל, וזה סוד: "קחו מזמרת הארץ בכליכם" – בחינת זמר וניגון ששלח על ידם ליוסף . . דע לך, שכל רועה ורועה יש לו ניגון מיוחד, לפי העשבים ולפי המקום שהוא רועה שם . . וזה בחינת "מכנף הארץ – זמירות שמענו" (ישעיה כ"ד, טז), היינו – שזמירות וניגונים יוצאים מכנף הארץ ע"י העשבים הגדלים בארץ ועל ידי הרועה שיודע הניגון . . ועל כן יעקב אבינו, אף שלא היה יודע אז שהוא יוסף, רק כפי מה שספרו לו השבטים הנהגותיו של יוסף, שלח לו ניגון השייך לשר כמותו. כי יעקב רצה לפעול אצלו על ידי הניגון, מה שהיה צריך, על כן '''שלח לו אותו הניגון של ארץ ישראל'''. וזהו שאמר לבניו: 'קחו לכם מזמרת הארץ בכליכם – והורידו לאיש מנחה, מעט צרי ומעט דבש, נכאת ולט בטנים ושקדים' . . כי הניגון נעשה מגידולי הארץ האלה".}}. | |||
===רשימת הניגונים=== | |||
רשימת הניגונים שנוגנו ב[[התוועדויות]] בפני הרבי על-פי סדר השנים: | |||
*[[עזרני א-ל חי (ניגון)|'''עזרני א-ל חי''']] – [[תשי"ג]]. (ע"י הרב [[ניסן פינסון]], שליח הרבי ב[[מרוקו]]). | |||
*[[ניגון הרבי שלנו|'''הרבי שלנו''']] – שבת-קודש פ' שופטים, ד' אלול [[תשט"ז]]. | |||
*[[האדרת והאמונה צוועמען צוועמען (ניגון)|'''האדרת והאמונה צוועמען צוועמען''']] – [[שמחת תורה]] [[תשי"ז]]. | |||
*[[אימתי קא אתי מר (ניגון)|'''אימתי קא אתי מר''']] – [[שמחת תורה]] [[תשי"ז]]. | |||
*[[והריקותי לכם ברכה (ניגון)|'''והריקותי לכם ברכה''']] – [[חג השבועות]] [[תש"כ]]. | |||
*[[ניגון מפי אל|'''מפי א-ל יבורך ישראל''']] (אין אדיר כה') – י"ט תשרי, [[שמחת בית השואבה]], [[תשכ"א]]. | |||
*[[ניגון מי ארמיא אדמורא|'''מי ארמיא אדמורא''']] – [[י"ט כסלו]], [[תשכ"א]]. | |||
*[[ימים על ימי מלך תוסיף (ניגון)|'''ימים על ימי מלך תוסיף''']] – קיץ [[תשכ"א]] {{הערה|החסידים ניגנו ניגון זה מכיון שהוא לקוח מתוך המילים בפרק ס"א, שהחלו לאומרו בי"א ניסן תשכ"א. מכיון והרבי לא עודד את השיר בצורה מיוחדת, בחלוף הפרק הפסיקו לנגנו במחיצת הרבי שליט"א.}}. | |||
*[[כד יתבין ישראל (ניגון)|'''כד יתבין ישראל''']] – "צאתכם לשלום", כ"ט תשרי [[תשכ"ב]]. | |||
*[[פארט א אידעלע (ניגון)|'''פארט א אידעלע''']] – [[חג הסוכות]] [[תשכ"ב]]. | |||
*[[ניגון הושיעה את עמך|'''הושיעה את עמך''']] – ערב [[ראש השנה]], כ"ט אלול [[תשכ"ב]]. | |||
*[[ניגון בך בטחו|'''בך בטחו אבותינו''']] – שבת-קודש פ' שמיני כ"ב ניסן [[תשכ"ח]]. | |||
*[[אדון הסליחות (ניגון)|'''אדון הסליחות''' (א)]] – '[[כוס של ברכה]]', תשרי [[תשכ"ט]]. (על-ידי הרב ניסן פינסון). | |||
*[[ניגון אנא עבדא|'''אנא עבדא''']] – [[חג השבועות]] [[תשכ"ט]]. | |||
*'''[[אדון הסליחות (ב)]]''' – יוצאי גרוזיה [[תשל"א]]. | |||
*[[זע רעקאיו (ניגון)|'''זע רעקאיו''']] ('טשומאטשאק') – [[תשרי]] [[תשל"ב]]. | |||
*[[עך טי זיעמליאק (אחד מי יודע)|'''עך טי ז'מלאק''']] – תשרי [[תשל"ב]]. | |||
*[[ניגון שמעו בנים|'''אתם שלום''']] – יום ב' ד[[ראש השנה]] [[תשל"ג]]. | |||
*[[ניגון האדרת והאמונה|'''האדרת והאמונה''']] (במנגינת ההמנון הצרפתי, ה"מארסעלייז") – [[שמיני עצרת]] [[תשל"ד]]. | |||
*[[יגדל אלוקים חי (ניגון)|'''יגדל אלוקים חי וישתבח''']] – [[פורים]] [[תשל"ט]]. | |||
*[[המבדיל בין קודש לחול (ניגון)|'''המבדיל בין קודש לחול''']] – מוצאי-שבת-קודש פ' בראשית [[תשל"ט]]. | |||
*[[ניגון אין אדיר|'''אין אדיר כה'''']] – שבת-קודש פ' בראשית, כ"ד תשרי [[תשמ"א]]. | |||
*[[ניגון ווי וונט משיח נאו|'''ווי וואנט משיח נאו''']] - כינוס לילדי [[צבאות ה']], כ"ח תשרי [[תשמ"א]]. | |||
*[[ניגון שיבנה בית המקדש|'''שיבנה בית המקדש''']] – כינוס לילדי [[צבאות ה']], [[ל"ג בעומר]] [[תשמ"ב]]. | |||
*[[ניגון הרבי שליט"א|'''הרבי שליט"א . . אוהבים אותך כולם''']] – [[שמחת תורה]] [[תשמ"ח]]. | |||
==ניגונים נוספים== | ==ניגונים נוספים== | ||
בזמנים מיוחדים הרבי ביקש לנגן ניגון מסויים ב[[אתערותא דלעילא]] ובאופן שמימי, אף-על-פי שלא נכללו בניגוני חב"ד עד לאותה שעה. | |||
הניגון הידוע ביותר מביניהם הוא הניגון '[[אני מאמין (ניגון)|אני מאמין]] באמונה שלימה בביאת המשיח', אותו ניגנו היהודים בגטאות ובמרכבות המוות בשנות | הניגון הידוע ביותר מביניהם הוא הניגון '[[אני מאמין (ניגון)|אני מאמין]] באמונה שלימה בביאת המשיח', אותו ניגנו היהודים בגטאות ובמרכבות המוות בשנות ה[[שואה]], ומבטא בצורה חזקה מאוד את הציפיה והכמיהה לביאת המשיח. | ||
== | ==ראו גם== | ||
*[[ניגונים על פרקי אדמו"ר שליט"א]] | |||
*[[ניגוני אדמו"ר שליט"א]] | |||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:סוגי ניגונים]] | [[קטגוריה:סוגי ניגונים]] | ||
[[קטגוריה:ניגוני חב"ד|*ניגונים שנוגנו לפני הרבי שליט"א]] | [[קטגוריה:ניגוני חב"ד|*ניגונים שנוגנו לפני הרבי שליט"א]] |
גרסה מ־20:30, 5 ביולי 2012
ניגונים שנוגנו לפני הרבי, הוא כינוי לניגונים שלמרות שמקורם אינו בחסידות חב"ד, נוגנו בהזדמניות שונות במחיצת הרבי שליט"א. מקורם של חלק מהניגונים הוא מחצרות חסידיות אחרות, וחלקם ניגונים עתיקים בני מאות שנים.
את חלק מהניגונים עודד הרבי בחוזקה, והם זכו להיכלל ברפרטואר הניגונים המנוגן בפי החסידים בזמני ההתוועדויות ובעיתות שמחה ומועד. ניגונים בודדים אף נוספו ונדפסו לאחר מכן בספר הניגונים החבד"י.
זמרת הארץ
במהלך השנים, נהג הרבי שליט"א לבקש מהאורחים שבאו מרחבי העולם, כי יביאו "מזמרת הארץ", וינגנו בפני הקהל ניגון שנוהגים לנגן במקום ממנו הם באו.
בשבת פ' נצבים-וילך תשט"ז, בהתוועדות שהתקיימה לאחר שחזרו קבוצת השלוחים 'באי כוחו' של הרבי שליט"א מביקורם בארץ הקודש, בו עודדו וחיזקו את אנ"ש ומוסדות חב"ד בארה"ק בעקבות הרצח הנורא בבית הספר למלאכה בכפר חב"ד, ביקש מהם הרבי שליט"א לנגן בפני הקהל ניגון מארה"ק בהזכירו את דברי מוהר"ן מברסלב בדבר "זמרת הארץ" [1], שכיון את הביטוי 'זמרת הארץ' גם כלפי ענין הזמרה והנגינה. כלומר שמלבד הצרי והדבש שלח יעקב ליוסף גם 'בחינת זמר וניגון', 'מזמרת הארץ'[2].
רשימת הניגונים
רשימת הניגונים שנוגנו בהתוועדויות בפני הרבי על-פי סדר השנים:
- עזרני א-ל חי – תשי"ג. (ע"י הרב ניסן פינסון, שליח הרבי במרוקו).
- הרבי שלנו – שבת-קודש פ' שופטים, ד' אלול תשט"ז.
- האדרת והאמונה צוועמען צוועמען – שמחת תורה תשי"ז.
- אימתי קא אתי מר – שמחת תורה תשי"ז.
- והריקותי לכם ברכה – חג השבועות תש"כ.
- מפי א-ל יבורך ישראל (אין אדיר כה') – י"ט תשרי, שמחת בית השואבה, תשכ"א.
- מי ארמיא אדמורא – י"ט כסלו, תשכ"א.
- ימים על ימי מלך תוסיף – קיץ תשכ"א [3].
- כד יתבין ישראל – "צאתכם לשלום", כ"ט תשרי תשכ"ב.
- פארט א אידעלע – חג הסוכות תשכ"ב.
- הושיעה את עמך – ערב ראש השנה, כ"ט אלול תשכ"ב.
- בך בטחו אבותינו – שבת-קודש פ' שמיני כ"ב ניסן תשכ"ח.
- אדון הסליחות (א) – 'כוס של ברכה', תשרי תשכ"ט. (על-ידי הרב ניסן פינסון).
- אנא עבדא – חג השבועות תשכ"ט.
- אדון הסליחות (ב) – יוצאי גרוזיה תשל"א.
- זע רעקאיו ('טשומאטשאק') – תשרי תשל"ב.
- עך טי ז'מלאק – תשרי תשל"ב.
- אתם שלום – יום ב' דראש השנה תשל"ג.
- האדרת והאמונה (במנגינת ההמנון הצרפתי, ה"מארסעלייז") – שמיני עצרת תשל"ד.
- יגדל אלוקים חי וישתבח – פורים תשל"ט.
- המבדיל בין קודש לחול – מוצאי-שבת-קודש פ' בראשית תשל"ט.
- אין אדיר כה' – שבת-קודש פ' בראשית, כ"ד תשרי תשמ"א.
- ווי וואנט משיח נאו - כינוס לילדי צבאות ה', כ"ח תשרי תשמ"א.
- שיבנה בית המקדש – כינוס לילדי צבאות ה', ל"ג בעומר תשמ"ב.
- הרבי שליט"א . . אוהבים אותך כולם – שמחת תורה תשמ"ח.
ניגונים נוספים
בזמנים מיוחדים הרבי ביקש לנגן ניגון מסויים באתערותא דלעילא ובאופן שמימי, אף-על-פי שלא נכללו בניגוני חב"ד עד לאותה שעה.
הניגון הידוע ביותר מביניהם הוא הניגון 'אני מאמין באמונה שלימה בביאת המשיח', אותו ניגנו היהודים בגטאות ובמרכבות המוות בשנות השואה, ומבטא בצורה חזקה מאוד את הציפיה והכמיהה לביאת המשיח.
ראו גם
הערות שוליים
- ↑ קטע זה המדבר אודות הזכרת דברי הר"ן מברסלב לא נמצא בשיחה המודפסת, אך הובא בסקירות שי"ל על דבר נסיעתה של הקבוצה
- ↑ ליקוטי מוהר"ן תניינא ס"ג. וז"ל: "דע, כי יעקב אבינו כששלח את בניו – עשרת השבטים – ליוסף, שלח עמהם ניגון של ארץ ישראל, וזה סוד: "קחו מזמרת הארץ בכליכם" – בחינת זמר וניגון ששלח על ידם ליוסף . . דע לך, שכל רועה ורועה יש לו ניגון מיוחד, לפי העשבים ולפי המקום שהוא רועה שם . . וזה בחינת "מכנף הארץ – זמירות שמענו" (ישעיה כ"ד, טז), היינו – שזמירות וניגונים יוצאים מכנף הארץ ע"י העשבים הגדלים בארץ ועל ידי הרועה שיודע הניגון . . ועל כן יעקב אבינו, אף שלא היה יודע אז שהוא יוסף, רק כפי מה שספרו לו השבטים הנהגותיו של יוסף, שלח לו ניגון השייך לשר כמותו. כי יעקב רצה לפעול אצלו על ידי הניגון, מה שהיה צריך, על כן שלח לו אותו הניגון של ארץ ישראל. וזהו שאמר לבניו: 'קחו לכם מזמרת הארץ בכליכם – והורידו לאיש מנחה, מעט צרי ומעט דבש, נכאת ולט בטנים ושקדים' . . כי הניגון נעשה מגידולי הארץ האלה".
- ↑ החסידים ניגנו ניגון זה מכיון שהוא לקוח מתוך המילים בפרק ס"א, שהחלו לאומרו בי"א ניסן תשכ"א. מכיון והרבי לא עודד את השיר בצורה מיוחדת, בחלוף הפרק הפסיקו לנגנו במחיצת הרבי שליט"א.