חב"דפדיה:הידעת?/חשוון: הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (יצירת דף עם התוכן "{{הידעת?/חודש|חשוון}} 2*") |
מ (החלפת טקסט – "קטגוריה:תבניות הידעת?" ב־"קטגוריה:הידעת?") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{הידעת?/חודש|חשוון}} | {{הידעת?/חודש|חשוון}} | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:הידעת?|2*]] |
גרסה אחרונה מ־01:07, 4 באוקטובר 2021
הידעת? | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
תשרי | חשוון | כסלו | טבת | שבט | אדר | אדר א' | אדר ב' | ניסן | אייר | סיוון | תמוז | מנחם אב | אלול |
חשוון | ||
---|---|---|
א' בחשוון | לפני הסתלקותו אמר החסיד ר' משה וילנקר (שהיה ידוע כבעל מוחין עצום). כי הוא יכול לתת דין וחשבון על כל העשר שנים האחרונות; על מחשבותיו, דיבוריו ומעשיו. | עריכה - תבנית - שיחה |
ב' בחשוון | החסיד ר' פרץ חן זכה לראות ששה מנשיאי חב"ד. ראה את אדמו"ר הזקן בזקנותו, כשהוא - ר' פרץ - צעיר לימים, וראה את אדמו"ר הריי"צ בצעירותו כשהוא - ר' פרץ - זקן מופלג. | עריכה - תבנית - שיחה |
ג' בחשוון | החסיד ר' פרץ חן זכה לראות ששה מנשיאי חב"ד. ראה את אדמו"ר הזקן בזקנותו, כשהוא - ר' פרץ - צעיר לימים, וראה את אדמו"ר הריי"צ בצעירותו כשהוא - ר' פרץ - זקן מופלג. | עריכה - תבנית - שיחה |
ד' בחשוון | אדמו"ר האמצעי הזהיר את גדולי המשכילים, חסידי אדמו"ר הזקן; ר' משה וילנקר ור' יחזקאל דרויער, לבל יסעו לר' אהרן מסטראשלע ואם יסעו - אמר להם - "תינטל מהם מהותם". בפועל קשתה עליהם מצווה זו ולמרות אזהרת אדמו"ר האמצעי, נסעו לר' אהרן והחלו ללמוד את תורתו. בעקבות כך "פגעה" בהם הבטחת אדמו"ר האמצעי.
ר' משה וילנקר חזר בסוף לאדמו"ר האמצעי ואמר לו שהוא מעדיף להסתלק מן העולם ואכן כעבור חצי שנה נסתלק. ר' יחזקאל דרויער לא חזר לאדמו"ר האמצעי והפך ליהודי רגיל ופשוט. במשך כל הזמן הי' צועק: "ריבונו של עולם, היכן הוא חצקל?!". כלומר: היכן הוא אני כפי שהייתי בעבר? |
עריכה - תבנית - שיחה |
ה' בחשוון | אדמו"ר האמצעי הזהיר את גדולי המשכילים, חסידי אדמו"ר הזקן; ר' משה וילנקר ור' יחזקאל דרויער, לבל יסעו לר' אהרן מסטראשלע ואם יסעו - אמר להם - "תינטל מהם מהותם". בפועל קשתה עליהם מצווה זו ולמרות אזהרת אדמו"ר האמצעי, נסעו לר' אהרן והחלו ללמוד את תורתו. בעקבות כך "פגעה" בהם הבטחת אדמו"ר האמצעי.
ר' משה וילנקר חזר בסוף לאדמו"ר האמצעי ואמר לו שהוא מעדיף להסתלק מן העולם ואכן כעבור חצי שנה נסתלק. ר' יחזקאל דרויער לא חזר לאדמו"ר האמצעי והפך ליהודי רגיל ופשוט. במשך כל הזמן הי' צועק: "ריבונו של עולם, היכן הוא חצקל?!". כלומר: היכן הוא אני כפי שהייתי בעבר? |
עריכה - תבנית - שיחה |
ו' בחשוון | מסופר כי אדמו"ר האמצעי הורה לחסיד שלא היה לו ילדים לאכול פת שחרית. לשנה בא החסיד ואמר שיש לו תאומים. אמר הרבי: כנראה שאכלת חתיכה יתירה. ואין זה פשוט! חתיכה יתירה זה מתנגד... ואכן, אחד מהבנים היה מתנגד חריף, לעומת השני שהיה חסיד. | עריכה - תבנית - שיחה |
ז' בחשוון | החסיד ר' אברהם וינגרטן רשם רשימות רבות מההתוועדויות שנערכו ב-770 בין השנים תש"ה - תש"י. הרשימות הוחזקו בידיו עד לפטירתו בשנת תש"ס. לאחר מכן הועברו לבנו שמסרם לעריכה לר' יוסף יצחק קעלר. רוב הרשימות לא הודפסו כלל עד היום, אך חלקם הודפסו בספרים ניצוצי אור ושיחות קודש קודם הנשיאות. הרשימות כוללות; אלפי סיפורים, שיחות ואמרות מאדמו"ר הריי"צ, מכ"ק אדמו"ר שליט"א ומעשרות חסידים מאותה תקופה. כמו כן, יש בו ביאורים מר' שמואל לויטין על ספר התניא ועל מאמרי חסידות ומכתבים ורשימות שהעתיק מגנזי החסידים. | עריכה - תבנית - שיחה |
ח' בחשוון | החסיד ר' אברהם וינגרטן רשם רשימות רבות מההתוועדויות שנערכו ב-770 בין השנים תש"ה - תש"י. הרשימות הוחזקו בידיו עד לפטירתו בשנת תש"ס. לאחר מכן הועברו לבנו שמסרם לעריכה לר' יוסף יצחק קעלר. רוב הרשימות לא הודפסו כלל עד היום, אך חלקם הודפסו בספרים ניצוצי אור ושיחות קודש קודם הנשיאות. הרשימות כוללות; אלפי סיפורים, שיחות ואמרות מאדמו"ר הריי"צ, מכ"ק אדמו"ר שליט"א ומעשרות חסידים מאותה תקופה. כמו כן, יש בו ביאורים מר' שמואל לויטין על ספר התניא ועל מאמרי חסידות ומכתבים ורשימות שהעתיק מגנזי החסידים. | עריכה - תבנית - שיחה |
ט' בחשוון | נעוועל וקרמנצ'וג היו שתי עיירות ברוסיה בהם התקיימה קהילה חבדי"ת. העיירה קרמנצ'וג הצטיינה בחסידים משכילים והעיירה נעוועל הצטיינה בחסידים עובדים. בדרך כלל נחשבו ה"משכילים" לבעלי דרגא נעלית מה"עובדים". בכל זאת נשמעו אמירות נדירות במעלת חסידי נעוועל ה"עובדים". אדמו"ר האמצעי התבטא: "הללוהו בנבל" - "הללוהו בנעוועל" וכן אדמו"ר הריי"צ אמר פעם בהתוועדות: "יקר לי קצב מנעוועל יותר מאשר משכיל מקרמנצ'וג". | עריכה - תבנית - שיחה |
י' בחשוון | נעוועל וקרמנצ'וג היו שתי עיירות ברוסיה בהם התקיימה קהילה חבדי"ת. העיירה קרמנצ'וג הצטיינה בחסידים משכילים והעיירה נעוועל הצטיינה בחסידים עובדים. בדרך כלל נחשבו ה"משכילים" לבעלי דרגא נעלית מה"עובדים". בכל זאת נשמעו אמירות נדירות במעלת חסידי נעוועל ה"עובדים". אדמו"ר האמצעי התבטא: "הללוהו בנבל" - "הללוהו בנעוועל" וכן אדמו"ר הריי"צ אמר פעם בהתוועדות: "יקר לי קצב מנעוועל יותר מאשר משכיל מקרמנצ'וג". | עריכה - תבנית - שיחה |
י"א בחשוון | במהלכה של פגישה בין אדמו"ר האמצעי ורבי עקיבא איגר (מגדולי רבני ישראל בהונגריה תקכ"א - תקצ"ח), ביקש אדמו"ר האמצעי את ברכתו. בהמשך הפגישה אמר ר' עקיבא איגר שאין לו חלק בהתנגדות לחסידות וזהו שקר גמור מה שכתבו בשמו. אדמו"ר האמצעי העניק לו במתנה את ב' הכרכים של שולחן ערוך אדמו"ר הזקן, ספר התניא וספרי חסידות נוספים שלו, ואמר לפניו חלק מהמאמר דיבור המתחיל "אל תצר את מואב". | עריכה - תבנית - שיחה |
י"ב בחשוון | ![]() אחת הפעולות הממוסדות הראשונות תחת המרכז לעניני חינוך הייתה מסיבות שבת, שנוהלה תחת הדרכתו הצמודה של הרבי, ששימש באותה שעה כיו"ר הארגון. הרבי חיבב מאוד פעילות זו, ואף ענד על דש בגדו הפנימי סיכת בטחון עליה הודפס סמל הפעילות. סמל זה הינו יוצא דופן, בכך שמשולב בו ציור של לוחות עגולים, אף שהרבי עצמו דיבר בשנים מאוחרות יותר בשלילת ציור זה, כיון שהוא מנוגד לדברי חז"ל בנוגע לצורתם של הלוחות. |
עריכה - תבנית - שיחה |
י"ג בחשוון | ![]() אחת הפעולות הממוסדות הראשונות תחת המרכז לעניני חינוך הייתה מסיבות שבת, שנוהלה תחת הדרכתו הצמודה של הרבי, ששימש באותה שעה כיו"ר הארגון. הרבי חיבב מאוד פעילות זו, ואף ענד על דש בגדו הפנימי סיכת בטחון עליה הודפס סמל הפעילות. סמל זה הינו יוצא דופן, בכך שמשולב בו ציור של לוחות עגולים, אף שהרבי עצמו דיבר בשנים מאוחרות יותר בשלילת ציור זה, כיון שהוא מנוגד לדברי חז"ל בנוגע לצורתם של הלוחות. |
עריכה - תבנית - שיחה |
י"ד בחשוון | היהודי הראשון שנאסר, היה אברהם אבינו ששהה במאסר אצל נמרוד עשר שנים, על שפירסם אלוקות בעולם. | עריכה - תבנית - שיחה |
ט"ו בחשוון | היהודי הראשון שנאסר, היה אברהם אבינו ששהה במאסר אצל נמרוד עשר שנים, על שפירסם אלוקות בעולם. | עריכה - תבנית - שיחה |
ט"ז בחשוון | היהודי הראשון שנאסר, היה אברהם אבינו ששהה במאסר אצל נמרוד עשר שנים, על שפירסם אלוקות בעולם. | עריכה - תבנית - שיחה |
י"ז בחשוון | סיפר ר' שמואל אלעזר הלפרין: הרבי מעולם לא הלך עם מטריה, וזאת משני טעמים: א) שלא להפריד בינו ובין גשמי ברכה. ב) חייל לא הולך עם מטריה. | עריכה - תבנית - שיחה |
י"ח בחשוון | סיפר ר' שמואל אלעזר הלפרין: הרבי מעולם לא הלך עם מטריה, וזאת משני טעמים: א) שלא להפריד בינו ובין גשמי ברכה. ב) חייל לא הולך עם מטריה. | עריכה - תבנית - שיחה |
י"ט בחשוון | בהקריאה והקדושה כתב הרבי הריי"צ את תולדות כל אדמו"רי חב"ד, כולל אלו שלא היו חב"ד-ליובאוויטש, כאשר הנוסח בשניהם הינו כמעט שווה. החילוק היחידי הוא שבאדמו"רי חב"ד אחרים כתב "פעל רבות למען חסידי חב"ד" ואילו אצל רבותינו נשיאנו כתב "פעל רבות למען כלל ישראל מלבד מה שעשה לחסידי חב"ד". | עריכה - תבנית - שיחה |
כ' בחשוון | ![]() בשנת תרצ"ט הרסו שלטונות רוסטוב את בית העלמין היהודי הישן בעיר, בו היה אוהל הרבי הרש"ב. החסידים במקום פתחו במבצע חשאי להעברת גופו הקדוש של הרבי הרש"ב לבית העלמין החדש. על פי הוראתו של הרבי הריי"צ ההעברה בוצעה על פי הוראותיו של רבי לוי יצחק שניאורסון, אביו של הרבי. אחד החסידים - שתיעד את ההעברה במכתב לרבי הריי"צ בשנת תש"ח - העיד שגופו הקדוש של הרבי הרש"ב היה שלם, וגם הטלית שכיסתה אותו. |
עריכה - תבנית - שיחה |
כ"א בחשוון | ![]() בשנת תרצ"ט הרסו שלטונות רוסטוב את בית העלמין היהודי הישן בעיר, בו היה אוהל הרבי הרש"ב. החסידים במקום פתחו במבצע חשאי להעברת גופו הקדוש של הרבי הרש"ב לבית העלמין החדש. על פי הוראתו של הרבי הריי"צ ההעברה בוצעה על פי הוראותיו של רבי לוי יצחק שניאורסון, אביו של הרבי. אחד החסידים - שתיעד את ההעברה במכתב לרבי הריי"צ בשנת תש"ח - העיד שגופו הקדוש של הרבי הרש"ב היה שלם, וגם הטלית שכיסתה אותו. |
עריכה - תבנית - שיחה |
כ"ב בחשוון | בשנתו הראשונה של ר' אברהם אליהו פלוטקין כתלמיד בתומכי תמימים בליובאוויטש, העמיס עליו אדמו"ר הריי"צ את עבודות הפסח הקשות ביותר. הדבר נעשה על פי הוראה מאדמו"ר הרש"ב. בליל הסדר הראה הרש"ב לבנו הריי"צ את העידון המוחשי שהתחולל בר' אברהם בעקבות העמל והיגיעה של מצווה. | עריכה - תבנית - שיחה |
כ"ג בחשוון | בשנתו הראשונה של ר' אברהם אליהו פלוטקין כתלמיד בתומכי תמימים בליובאוויטש, העמיס עליו אדמו"ר הריי"צ את עבודות הפסח הקשות ביותר. הדבר נעשה על פי הוראה מאדמו"ר הרש"ב. בליל הסדר הראה הרש"ב לבנו הריי"צ את העידון המוחשי שהתחולל בר' אברהם בעקבות העמל והיגיעה של מצווה. | עריכה - תבנית - שיחה |
כ"ד בחשוון | בשנת תרצ"ט הביאה מרת טויבע בינה גוראריה (אשת ר' יחיאל צבי גוראריה) לאדמו"ר הריי"צ תמונות של נכדה (מחתנה ר' נחום גולדשמיד) - ר' מרדכי גולדשמיד. בראותו את התמונות התבטא אדמו"ר הריי"צ: "כמו שהם נכדים שלך כך הם נכדים שלי". | עריכה - תבנית - שיחה |
כ"ה בחשוון | בשנת תרח"צ הביאה מרת טויבע בינה גוראריה (אשת ר' יחיאל צבי גוראריה) לאדמו"ר הריי"צ תמונות של נכדה (מחתנה ר' נחום גולדשמיד) - ר' מרדכי גולדשמיד. בראותו את התמונות התבטא אדמו"ר הריי"צ: "כמו שהם נכדים שלך כך הם נכדים שלי". | עריכה - תבנית - שיחה |
כ"ו בחשוון | פעם פנה אדמו"ר המהר"ש לחסיד ליאדי שחזר מרבו, אדמו"ר מוהרחש"ז ושאלו: חוזר אתה מאחי? ענה לו החסיד: כן. אמר לו המהר"ש: הושט את לשונך ואומר לך איזה חסידות שמעת שם. הושיט החסיד את לשונו, ואדמו"ר מהר"ש חזר לו על הדברים שאמר האדמו"ר מליאדי. | עריכה - תבנית - שיחה |
כ"ז בחשוון | פעם פנה אדמו"ר המהר"ש לחסיד ליאדי שחזר מרבו, אדמו"ר מוהרחש"ז ושאלו: חוזר אתה מאחי? ענה לו החסיד: כן. אמר לו המהר"ש: הושט את לשונך ואומר לך איזה חסידות שמעת שם. הושיט החסיד את לשונו, ואדמו"ר מהר"ש חזר לו על הדברים שאמר האדמו"ר מליאדי. | עריכה - תבנית - שיחה |
כ"ח בחשוון | בויכוח שהיה בין אדמו"ר המהר"ש לאחיו הגדול מהרי"ן, טען אחיו שעל אדמו"ר המהר"ש לכבדו מפני שהוא גדול ממנו בשנות חייו. ענה לו אדמו"ר המהר"ש: "אתה גדול ממני בשנות חייך, אולם אני גדול ממך בשנותיו של אבא" (כלומר, הוא צירף את שנותיו של אביו למניין שנות חייו. היות והוא ממשיכו של אביו, הרי הוא בא גם בכוחותיו של אדמו"ר הצמח צדק). | עריכה - תבנית - שיחה |
כ"ט בחשוון | בויכוח שהיה בין אדמו"ר המהר"ש לאחיו הגדול מהרי"ן, טען אחיו שעל אדמו"ר המהר"ש לכבדו מפני שהוא גדול ממנו בשנות חייו. ענה לו אדמו"ר המהר"ש: "אתה גדול ממני בשנות חייך, אולם אני גדול ממך בשנותיו של אבא" (כלומר, הוא צירף את שנותיו של אביו למניין שנות חייו. היות והוא ממשיכו של אביו, הרי הוא בא גם בכוחותיו של אדמו"ר הצמח צדק). | עריכה - תבנית - שיחה |