משתמש:זאבי מינצברג/רבי שמעון בן נתנאל: הבדלים בין גרסאות בדף
זאבי מינצברג (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
מאין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{לעריכה}} | |||
רבי '''שמעון בן נתנאל''' היה [[תנאים|תנא]] בדור השני, תלמידו של [[רבן יוחנן בן זכאי]],{{הערה|משנה,אבות,ב|י}} שכינה אותו ירא חטא{{הערה|משנה|,אבות,ב|יא}}.}}. | רבי '''שמעון בן נתנאל''' היה [[תנאים|תנא]] בדור השני, תלמידו של [[רבן יוחנן בן זכאי]],{{הערה|משנה,אבות,ב|י}} שכינה אותו ירא חטא{{הערה|משנה|,אבות,ב|יא}}.}}. | ||
היה [[כהן]] ונשא לאישה את בתו של [[רבן גמליאל הזקן]].{{הערה|תוספתא עבודה זרה, ג, י.}} | היה [[כהן]] ונשא לאישה את בתו של [[רבן גמליאל הזקן]].{{הערה|תוספתא עבודה זרה, ג, י.}} | ||
שורה 26: | שורה 27: | ||
{{מיון רגיל:שמעון בן נתנאל}} | {{מיון רגיל:שמעון בן נתנאל}} | ||
[[קטגוריה:תנאים]] | [[קטגוריה:תנאים]] | ||
גרסה מ־10:44, 11 באוגוסט 2020
![]() |
ערך זה זקוק לעריכה: ייתכן שהערך סובל מפגמים טכניים כגון מיעוט קישורים פנימיים, סגנון טעון שיפור או צורך בהגהה, או שיש לעצב אותו. | ||
אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |
רבי שמעון בן נתנאל היה תנא בדור השני, תלמידו של רבן יוחנן בן זכאי,שגיאת לואה: (בקריאה לתבנית:הערה) תוכן כפול: משנה,אבות,ב וגם 2=י. שכינה אותו ירא חטאשגיאת לואה: (בקריאה לתבנית:הערה) תוכן כפול: משנה וגם 2=,אבות,ב..}}. היה כהן ונשא לאישה את בתו של רבן גמליאל הזקן.[1]
אמרותיו
במשנה שבה מסופר על חמשת תלמידיו של רבי יוחנן בן זכאי, שהאחד מהם רבי שמעון בן נתנאל, מסופר, כי רבי יוחנן בן זכאי אמר לחמשת תלמידיו:
שגיאות פרמטריות בתבנית:ציטוט
פרמטרים [ סוגריים ] לא מופיעים בהגדרת התבנית
"צאו וראו איזה דרך יבחר בו האדם... רבי שמעון אומר, הרואה את הנולד... אמר להם צאו וראו איזה היא דרך רעה שיתרחק ממנה האדם... רבי שמעון אומר, הלווה ואינו משלם, אחד הלווה מן האדם כלווה מן המקום, שנאמר לווה רשע ולא ישלם וצדיק חונן ונותן"
.[2]
מעשה ברבן יוחנן בן זכאי שהיה מהלך על הדרך רוכב על החמור ורבי אלעזר בן ערך מהלך אחריו, אמר לו למדני פרק אחד במעשה מרכבה, וכיון ששמעו רבי יוסי הכהן ורבי שמעון בן נתנאל אף הם פתחו במעשה המרכבה, אמרו יום אחד בתקופת תמוז היה ורעשה הארץ ונראתה הקשת בענן ויצאה בת קול ואמרה להן הרי המקום פנוי לכם והטרקלין מוצע לכם, אתם ותלמידיכם מזומנים לכת שלישית[3]
מקום קבורתו
יש האומרים שמקום קבורתו נמצא בעלמה סמוך לקבר רבי אלעזר בן ערך וסומן על ידי ועד "אהלי צדיקים".
התייחסות רבותינו נשיאנו
התוועדות שהתקיימה בשבת פרשת בהעלותך י"ט סיון תשכ"ח, ביאר הרבי, כדרכו בקודש לבאר בשבתות הקיץ משנה מפרקי אבות, את המשנה האמורה, והתחלת הביאור הייתה, שכיוון שרבי שמעון (בן נתנאל) עסק בתורה באופן של "תורתו אומנותו", כמו רבי שמעון בר יוחאי, ומי שתורתו אומנותו אינו מפסיק מלימודו כדי לקרוא קריאת שמע ולהתפלל – לכן הוצרך להזהיר את תלמידיו שלא תהיה אצלם חלישות בקריאת שמע ובתפלה. כאשר אמר הרבי את הביאור שרבי שמעון (בן נתנאל) עסק בתורה באופן של "תורתו אומנותו", כמו רבי שמעון בר יוחאי, הוא הזכיר את הכלל הידוע ש"סתם רבי שמעון הוא רשב"י" (תורת מנחם – התוועדויות חלק נג עמוד 122 והערה 95).
בשיחת שבת פרשת בלק, י"ז תמוז, תשכ"ח ביאר הרבי מאמר של רבי שמעון בפרק שישי במסכת אבות ולאחר מכן אמר שהדבר קשור עם דברי רבי שמעון שנתבארו בשבת פרשת בהעלותך שגם רבי שמעון בן נתנאל, שעליו דובר במשנה בפרק ב, היתה תורתו אומנותו.
הרבי התאונן שרק אחד שאל אותו על הנאמר בהתוועדות הנ"ל מדוע הזכיר את הכלל "סתם רבי שמעון הוא רשב"י", כאשר המדובר הוא אודות רבי שמעון בן נתנאל?!...
הסברו של הרבי היה (נקודת הדברים; בהרחבה ראה תורת מנחם – התוועדויות חלק נג עמוד 284):
על פי המבואר בחסידות שבשמות התנאים רמוזים עניינים מסוימים, מובן שבשמו של רבי שמעון נרמז עניין לימוד התורה, מלשון שמיעה והבנה. ולכן, כאשר המשנה רוצה להזכיר תנא שתורתו אומנותו היא מזכירה רק את שמו "רבי שמעון" ללא הזכרת שם אביו כדי לרמוז בכך על ענינו. ולכן הזכיר הרבי ש"סתם רבי שמעון הוא רשב"י" כדי לבאר כיצד נרמזת בשם "רבי שמעון" (אף שמדובר ברבי שמעון בן נתנאל) המעלה של תורתו אומנותו.
הערות שוליים
- ↑ תוספתא עבודה זרה, ג, י.
- ↑ תבנית:משנה.
- ↑ תבנית:ירושלמי.