יששכר בער לייפר: הבדלים בין גרסאות בדף
מה עם ההתגלות? (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 35: | שורה 35: | ||
[[קטגוריה:אדמו"רי נדבורנא]] | [[קטגוריה:אדמו"רי נדבורנא]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:אישים בפתח תקווה]] |
גרסה מ־06:23, 29 ביוני 2020
רבי יששכר בער לייפר | |
---|---|
[[קובץ:![]() רבי יששכר בער לייפר בהתוועדות י"א ניסן המרכזית בבית הכנסת בית מנחם בכפר חב"ד | |
האדמו"ר מבישטינא | |
לידה | ב' ניסן תשי"ט |
מקום פעילות | פתח תקווה |
השתייכות | חסידות בישטינא |
רבותיו | רבי צבי הירש רוזנבוים מקרעטשניף-סיגעט, רבי משולם פייש לוי מטאש, הרבי |
רבי יששכר בער לייפר (יליד תשי"ט) הוא האדמו"ר מבישטינא ומקורב גדול לרבי, לחסידות חב"ד, לתורתה ולמשנתה.
תולדות חיים
נולד בב' ניסן תשי"ט לאביו רבי מרדכי לייפר כנכד לרבי אליעזר זוסיא פרטיגול, האדמו"ר מסקולען. למד בהתחלה בישיבה בארצות הברית ולאחר מכן בישיבת סלונים בירושלים. לאחר שנשא את ביתו של רבי נפתלי מוסקוביץ האדמו"ר מחסידות ממעליץ-אשדוד, עבר להתגורר בני ברק, ובשנת תשנ"ט העתיק את מגוריו לשכונת עמישב שבפאתי פתח תקווה, שם ייסד את בית מדרשו. לאחר פטירת אביו בשנת כ"ה טבת תשנ"ב, החל למלאת את מקום אביו בהנהגת החסידות. לאחר פטירת אשתו הראשונה נישא לבתו של רבי משה חיים מקובר, מחסידי אלכסנדר-ארצות הברית.
נודע הוא כאוהב ישראל ובבית מדרשו מתפללים כל גווני היהדות, ספרדים, אשכנזים, חסידי פולין וחסידי חב"ד, ליטאים ואף כאלה שעדיין לא שומרים תורה ומצוות.
קשריו עם חב"ד
כבר בילדותו, כשהיה מגיע עם משפחתו לביקור אצל סביו (שהתגורר בקראון הייטס) היה מרבה לבקר ב-770 בהזדמניות שונות, ואף בפעם הראשונה בה הניח תפילין בבר המצווה שלו (על ידי סביו) נערכה ב-770. בתקופת מגוריו בארץ החל להתקרב לתורת חסידות חב"ד והחל ללמוד תניא ולקוטי תורה, ואף היה קם להאזין לשידורי התוועדיותיו של הרבי. לאחר שעבר להתגורר בבני ברק לאחר חתונתו החל ללמוד מידי יום עם הרב מאיר שלום בליז'ינסקי חסידות. לאחר מכן החל להגיע גם לשיעורים והתוועדיות של הרב יואל כהן והמשפיע הרב מענדל פוטרפס.
רבי יששכר בער רואה את עצמו כחסיד של הרבי, והיה לו קשר מיוחד עמו. הוא עמד עם הרבי בקשר מכתבים והיה נוהג להגיע בתכיפות לחלוקות דולרים ולהתוועדיות שהיה עורך הרבי גם בשבתות וחגים, בהם היה צועד מספר שעות בכדי להגיע ממקום אירוחו אצל אביו בבורו פארק עד לבית מדרשו של הרבי בשכונת קראון הייטס.
רבי יששכר בער נוהג לעסוק בתורת חסידות חב"ד ומבסס רבות את דברי תורתו עליה. בימי שלישי הוא מוסר שיעור בספר 'דרך מצוותיך' של הצמח צדק ובימי חמישי מוסר שיעור בספר התניא או בלקוטי תורה לסירוגין. הוא גם נוהג לערוך התוועדיות בימי חב"ד, ובשנת תשס"ז בסיום ההתוועדות שערך בשעה 3:00 לפנות בוקר אף נסע לירושלים יחד עם עוד חסידי חב"ד רבים להשתתף בהתוועדות שערך הרב המשפיע הרב חיים שלום דייטש[1].
לקריאה נופת
- שבועון כפר חב"ד, "הרבי חולל מהפכה מוחלטת בכל תפיסת-העולם היהודית כולה!", ראיון עם רבי יששכר בער, גיליון 1238, ל' סיוון תשס"ז