ראשי פספסין: הבדלים בין גרסאות בדף
(←מהותו) |
מ (←מהותו) |
||
שורה 12: | שורה 12: | ||
==מהותו== | ==מהותו== | ||
יש מפרשים שראשי פספסין הנם ראשי הקורות היוצאים מהכותל.{{הערה|רבינו עובדיה ברטנורא מדות פרק א משנה ו וכן בפרק ב משנה ו.}} | יש מפרשים שראשי פספסין הנם ראשי הקורות היוצאים מהכותל.{{הערה|רבינו עובדיה ברטנורא מדות פרק א משנה ו וכן בפרק ב משנה ו.}} | ||
יש המפרשים שהם קנים.{{הערה|פירוש על מסכת תמיד דף כה עמוד ב דיבור המתחיל כיפה.}} הרמב"ם בפירושו על המשניות{{הערה|פרק א משנה ו.}} מבאר: "פשפש הוא דבר קטן מפסיק המנוקב נקבים קטנים" ומבאר שפעמים עושים אותם מקנים ופעמים מעצים ופעמים מבד. ויש שפירשו שהוא גזירים של עץ.{{הערה|פירוש הר"ש מדות פרק ב משנה ו.}} ויש שפירשו | יש המפרשים שהם קנים.{{הערה|פירוש על מסכת תמיד דף כה עמוד ב דיבור המתחיל כיפה.}} הרמב"ם בפירושו על המשניות{{הערה|פרק א משנה ו.}} מבאר: "פשפש הוא דבר קטן מפסיק המנוקב נקבים קטנים" ומבאר שפעמים עושים אותם מקנים ופעמים מעצים ופעמים מבד. ויש שפירשו שהוא גזירים של עץ.{{הערה|פירוש הר"ש מדות פרק ב משנה ו.}} ויש שפירשו שהם עצים ונקראו פספסין הוא על שם 'פס היד' משום שהיו עצים קטנים בגודל פס היד.{{הערה|תוספות יו"ט מדות פרק ב משנה ו.}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה מ־20:11, 15 ביולי 2015
ראשי פספסין הוא סימון שהשתמשו בו בבית המקדש בכמה מקומות להבדיל בין שטחים להיכר וסימון.
מיקומו
במקומות שונים בבית המקדש היה צורך להבדיל ולחלק בין השטחים ולסמן את המעבר בין שטח אחד למשנהו לצורך כך קבעו בשטחים אלו סימן היכר הנקרא "ראשי פספסין".
היכר זה היה בעזרה להבדיל בין עזרת ישראל לעזרת כהנים בכדי שיהיה היכר ליהודים ישראלים שנאסר עליהם לעבור ולהיכנס לעזרת כהנים שלא לצורך.[1]
כמו כן היה היכר זה ב[[בית המוקד להבדיל בין הצד הקדוש בקדושת העזרה לבין הצד החול הצד של הר הבית. היות ובית המוקד היה מקום שינת הכהנים הוצרך לסמן את השטח המותר בשינה למקום הקדוש שלא ינהגו בו מנהג חול.[2] וכן שיאכלו הקדשים רק בקודש ולא יוציאו חוץ לעזרה.[3]
גם בעליה על גג ההיכל היה סימון להבדיל בין השטח שמעל הקודש לשטח שמעל קודש הקדשים בנוסף לפרוכת שהבדילה ביניהם הוסיפו גם סימון של ראשי הפספסין להבדיל.[4] יש שפירשו הטעם לכך (שבקודש הקודשים עצמה הסתפקו בפרוכת בלבד (אמה טרקסין) ואילו למעלה הוסיפו סימן להיכר הוא היות והעליה קדושה יותר מקודש הקודשים עצמה שבה היו נכנסים פעם בשבע שנים ואילו לקודש הקודשים פעם בשנה ביום הכיפורים.[5]
מהותו
יש מפרשים שראשי פספסין הנם ראשי הקורות היוצאים מהכותל.[6] יש המפרשים שהם קנים.[7] הרמב"ם בפירושו על המשניות[8] מבאר: "פשפש הוא דבר קטן מפסיק המנוקב נקבים קטנים" ומבאר שפעמים עושים אותם מקנים ופעמים מעצים ופעמים מבד. ויש שפירשו שהוא גזירים של עץ.[9] ויש שפירשו שהם עצים ונקראו פספסין הוא על שם 'פס היד' משום שהיו עצים קטנים בגודל פס היד.[10]
הערות שוליים
- ↑ מדות פרק ב משנה ו. ראה פירוש ר"ש שם. רמב"ם הלכות בית הבחירה פרק א הלכה ז
- ↑ מדות פרק א משנה ו, ראה פירוש המשניות לרמב"ם שם רמב"ם הלכות בית הבחירה ה, י.
- ↑ פירוש הרע"ב מדות שם.
- ↑ מדות פרק ה משנה ה.
- ↑ תוספות יום טוב שם.
- ↑ רבינו עובדיה ברטנורא מדות פרק א משנה ו וכן בפרק ב משנה ו.
- ↑ פירוש על מסכת תמיד דף כה עמוד ב דיבור המתחיל כיפה.
- ↑ פרק א משנה ו.
- ↑ פירוש הר"ש מדות פרק ב משנה ו.
- ↑ תוספות יו"ט מדות פרק ב משנה ו.
בית המקדש | ||
---|---|---|
בתי המקדש | המשכן · בית המקדש הראשון · בית המקדש השני · בית המקדש השלישי | |
הר הבית | הסורג · החיל · עזרת נשים · עזרה · מנורות · לשכת הגזית · מחנה שכינה · שמן המשחה · בית אבטינס · בית המוקד · בית הניצוץ · שילוח מן המחנה · לשכות בית המקדש · מעלות הר הבית · הבירה · המשכן · עליה להר הבית | |
העזרה | רצפת העזרה · שערי העזרה · עזרת ישראל · עזרת כהנים · בית המטבחיים · בית החליפות · אחורי בית הכפורת · מזבח העולה · מזבח הנחושת · כבש המזבח · יסוד המזבח · הכיור · כן הכיור · מוכני · שירה · ים הנחושת | |
קודש | מנורה · שולחן הפנים · מזבח הקטורת · קני המנורה · קטורת · פיס · טרקסין · לחם הפנים · עשיית הכלים | |
קודש הקודשים | ארון · לוחות הברית · כפורת · כרובים · אבן השתיה | |
קורבנות | קורבנות · קרבן חטאת · קרבן עולה · קרבן תמיד · קרבן תודה · קרבנות הנשיאים · קרבן פסח · שתי מתנות שהן ארבע · קרבן מנחה · קרבן העומר | |
עובדי המקדש | כהן גדול · כהנים · שבט לוי · שמירת המקדש · איש הר הבית | |
בגדי כהונה | מצנפת ומגבעת · מכנסיים · אבנט · ציץ · חושן המשפט · אורים ותומים · אפוד · מעיל |