עלייה לארץ ישראל: הבדלים בין גרסאות בדף
שמואל חיים (שיחה | תרומות) (←רקע) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''עלייה לארץ ישראל''' מסמנת את הגעתם של [[עם ישראל]] ל[[ארץ ישראל]]. על אף החשיבות שבדבר [[רבותינו נשיאנו]] חוץ מ[[אדמו"ר הריי"צ]] לא הגיעו ל[[ארץ ישראל]], לעומת זאת הם עודדו פעמים רבות יהודים רבים לעלות ל[[ארץ ישראל]]. | '''עלייה לארץ ישראל''' מסמנת את הגעתם של [[עם ישראל]] ל[[ארץ ישראל]]. על אף החשיבות שבדבר, [[רבותינו נשיאנו]] חוץ מ[[אדמו"ר הריי"צ]] לא הגיעו ל[[ארץ ישראל]], לעומת זאת הם עודדו פעמים רבות יהודים רבים לעלות ל[[ארץ ישראל]]. | ||
==מצוות ישוב ארץ ישראל== | ==מצוות ישוב ארץ ישראל== | ||
{{סוגיה | {{סוגיה | ||
שורה 12: | שורה 12: | ||
| ספרות הלכתית נוספת = | | ספרות הלכתית נוספת = | ||
}} | }} | ||
על הפסוק:"וְהוֹרַשְׁתֶּם אֶת הָאָרֶץ וִישַׁבְתֶּם בָּהּ"{{הערה|ברכות,לג,נג}} כותב [[הרמב"ן]]:{{ציטוטון| | על הפסוק:"וְהוֹרַשְׁתֶּם אֶת הָאָרֶץ וִישַׁבְתֶּם בָּהּ"{{הערה|ברכות,לג,נג}} כותב [[הרמב"ן]]:{{ציטוטון|נצטווינו לרשת את הארץ אשר נתן האל יתעלה לאבותינו לאברהם יצחק וליעקב, ולא נעזבנה ביד זולתנו מן האומות או לשממה, וזהו שנאמר: והורשתם את הארץ וישבתם בה, כי לכם נתתי את הארץ לרשת אותה. והתנחלתם את הארץ, אשר נשבעתי לאבותיכם}}{{הערה|השגות הרמב"ן, מצווה ד'}}. | ||
לעומת [[הרמב"ן]] שסובר שזוהי מצווה מן [[תרי"ג מצוות]], סובר [[הרמב"ם]] שמצווה זו אינה | לעומת [[הרמב"ן]] שסובר שזוהי מצווה מן [[תרי"ג מצוות]], סובר [[הרמב"ם]] שמצווה זו אינה נכללת במנין [[תרי"ג מצוות]]{{הערה|ולכן לא כולל אותה בתרי"ג מצוות}}. | ||
יהודים רבים שפנו לרבי שברצונם לעלות ל[[ארץ ישראל]] כדי לקיים את "מצוות ישיבת ארץ ישראל" ענה [[הרבי]] שקודם כל יקיימו את [[תרי"ג מצוות התורה]] ואחר כך יקיימו את זה, שלפי מספר מהפוסקים אינו נחשב כלל מ[[תרי"ג מצוות]].{{הערה|שם=אי|1=[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=158&article=1040 באתר חב"ד ישראל]}} | יהודים רבים שפנו לרבי שברצונם לעלות ל[[ארץ ישראל]] כדי לקיים את "מצוות ישיבת ארץ ישראל" ענה [[הרבי]] שקודם כל יקיימו את [[תרי"ג מצוות התורה]] ואחר כך יקיימו את זה, שלפי מספר מהפוסקים אינו נחשב כלל מ[[תרי"ג מצוות]].{{הערה|שם=אי|1=[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=158&article=1040 באתר חב"ד ישראל]}} | ||
שורה 20: | שורה 20: | ||
==רקע== | ==רקע== | ||
===גישתם הכללית של אדמו"רי חב"ד=== | ===גישתם הכללית של אדמו"רי חב"ד=== | ||
ב[[תורה]] הפעם הראשונה בה מוזכר הביטוי "עלייה" ל[[ארץ ישראל]], הייתה לאחר פטירת [[יעקב]] כאשר באו לקבור אותו, אז הם כונו "עולים" {{הערה|בראשית, פרק נ, פסוק י"ד}}. במשך השנים נעשתה החשיבות לעלייה לארץ גדולה, ב[[משנה]] נאמר ש:{{ציטוטון|הכל מעלין לארץ ישראל ואין הכל מוציאין}}{{הערה|כתובות, יא, י"ג}} | ב[[תורה]] הפעם הראשונה בה מוזכר הביטוי "עלייה" ל[[ארץ ישראל]], הייתה לאחר פטירת [[יעקב]] כאשר באו לקבור אותו, אז הם כונו "עולים" {{הערה|בראשית, פרק נ, פסוק י"ד}}. במשך השנים נעשתה החשיבות לעלייה לארץ גדולה, ב[[משנה]] נאמר ש:{{ציטוטון|הכל מעלין לארץ ישראל ואין הכל מוציאין}}{{הערה|כתובות, יא, י"ג}}. גדולי ישראל במשך השנים עודדו עלייה ואף עלו בעצמם. | ||
עם הקמת ה[[חסידות]], עלו רבים מהחסידים ל[[ארץ ישראל]]{{הערה|אברהם יערי, "עליית החסידים ההמונית לא"י", מחניים, מ"ו}}, ואף [[הבעל שם טוב]] ניסה לעלות לארץ.אדמו"רי חב"ד שלחו את חסידיהם ל[[ארץ ישראל]]{{הערה|כדוגמת הרבנית [[מנוחה רחל סלונים]]}} ותמכו בהם{{הערה|כדוגמת [[כולל חב"ד]]}}. | עם הקמת ה[[חסידות]], עלו רבים מהחסידים ל[[ארץ ישראל]]{{הערה|אברהם יערי, "עליית החסידים ההמונית לא"י", מחניים, מ"ו}}, ואף [[הבעל שם טוב]] ניסה לעלות לארץ. אדמו"רי חב"ד שלחו את חסידיהם ל[[ארץ ישראל]]{{הערה|כדוגמת הרבנית [[מנוחה רחל סלונים]]}} ותמכו בהם{{הערה|כדוגמת [[כולל חב"ד]]}}. | ||
עם תחילת הרעיון ה[[ציונות|ציוני]] שעודד עלייה לארץ, החלו רבים להימנע רבים מלעלות לארץ. [[אדמו"ר המהר"ש]] כאשר הציעו לו אנשי "בילו" לעלות ל[[ארץ ישראל]] הוא השיב שאם הם היו מקימים את המשך הר"ת שעל שמם נקרא הארגון, "באור ה'", היה עולה ל[[ארץ ישראל]] עם 100 חסידים.ע"פ סברא אחת בעקבות הרעיון הציוני החלו [[רבותינו נשיאנו]] להתנגד לגמרי לעלייה לארץ, ולא חזרו בהם מאיסור זה {{הערה|[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=25746 "הרביים התנגדו לעלייה לארץ"] באתר {{שטורעם}}}}. | עם תחילת הרעיון ה[[ציונות|ציוני]] שעודד עלייה לארץ, החלו רבים להימנע רבים מלעלות לארץ. [[אדמו"ר המהר"ש]] כאשר הציעו לו אנשי "בילו" לעלות ל[[ארץ ישראל]] הוא השיב שאם הם היו מקימים את המשך הר"ת שעל שמם נקרא הארגון, "באור ה'", היה עולה ל[[ארץ ישראל]] עם 100 חסידים. ע"פ סברא אחת בעקבות הרעיון הציוני החלו [[רבותינו נשיאנו]] להתנגד לגמרי לעלייה לארץ, ולא חזרו בהם מאיסור זה {{הערה|[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=25746 "הרביים התנגדו לעלייה לארץ"] באתר {{שטורעם}}}}. | ||
עם זאת בערוב ימיו של [[אדמו"ר הריי"צ]] הוא הקים את הישוב [[כפר חב"ד]], כמו כן החל אז גל עלייה גדולה של חסידי חב"ד ל[[ארץ ישראל]]{{הערה|לאחר [[יציאת רוסיה תש"ו]]}}. לאחר [[הסתלקות אדמו"ר הריי"צ]] [[הרבי]] החל לעודד יותר את הישוב החב"די ב[[ארץ ישראל]]. משיחה משנת [[תשנ"ב]] אמר [[הרבי]]:"רואים בשנים האחרונות איך שנעשה ה"ויקהל" בפשטות - קיבוץ גלויות דבנ"י מכל העולם שעולים לאה"ק, והעלייה היא באין ערוך להעליות שהיו פעם בדורות שלפנ"ז"{{הערה|ר"ד משיחת ש"פ ויקהל תשנ"ב}}. | עם זאת בערוב ימיו של [[אדמו"ר הריי"צ]] הוא הקים את הישוב [[כפר חב"ד]], כמו כן החל אז גל עלייה גדולה של חסידי חב"ד ל[[ארץ ישראל]]{{הערה|לאחר [[יציאת רוסיה תש"ו]]}}. לאחר [[הסתלקות אדמו"ר הריי"צ]] [[הרבי]] החל לעודד יותר את הישוב החב"די ב[[ארץ ישראל]]. משיחה משנת [[תשנ"ב]] אמר [[הרבי]]:"רואים בשנים האחרונות איך שנעשה ה"ויקהל" בפשטות - קיבוץ גלויות דבנ"י מכל העולם שעולים לאה"ק, והעלייה היא באין ערוך להעליות שהיו פעם בדורות שלפנ"ז"{{הערה|ר"ד משיחת ש"פ ויקהל תשנ"ב}}. | ||
עם זאת הורו [[רבותינו נשיאנו]] כמה וכמה פעמים על המעלה דווקא להתגורר ב[[חו"ל]], ב[[כתר שם טוב]] מובא:{{ציטוטון|ולדוגמא: הבית-יוסף, שחיבר | עם זאת הורו [[רבותינו נשיאנו]] כמה וכמה פעמים על המעלה דווקא להתגורר ב[[חו"ל]], ב[[כתר שם טוב]] מובא:{{ציטוטון|ולדוגמא: הבית-יוסף, שחיבר השולחן־ערוך שלאורו הולכים כל בית ישראל, חי רוב שנותיו בחוץ לארץ, וכן הרי"ף הרמב"ם והרא"ש, ג' עמודי ההוראה שעליהם יסד הבית יוסף את פסקי השו"ע, חיו בחוץ לארץ, וכן האריז"ל שעל ידו התחיל גילוי פנימיות התורה חי רוב שנותיו בחוץ לארץ, וכן הבעש"ט ואדמו"ר הזקן, שני המאורות הגדולים, חיו וגילו תורת החסידות בחוץ לארץ דווקא}}{{הערה|כתר שם טוב, הוספות, תכג}}, ליהודי שפנה ל[[אדמו"ר הצמח צדק]] שברצונו לעלות ל[[ארץ ישראל]] אמר לו הצמח צדק:"[[עשה כאן ארץ ישראל]]"{{הערה|אגרות-קודש אדמו"ר מהוריי"צ ח"א ע' תפה}}. | ||
[[הרבי]] הזכיר שבגלות יש דווקא | [[הרבי]] הזכיר שבגלות יש לגור דווקא בחו"ל, משום שקיבוץ ישראל ל[[ארץ ישראל]] צריך להתקיים ע"י [[מלך המשיח]]{{הערה|שם=אי}}. [[אדמו"ר הרש"ב]] אמר:{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=לא ברצוננו הלכנו מארץ ישראל, ולא בכוחות עצמנו נחזור לארץ ישראל, אבינו מלכנו יתברך הגלה אותנו והוא יגאלנו ויקבץ נדחינו מארבע כנפות הארץ ויוליכנו קוממיות על ידי משיח גואל צדק לארצנו הקדושה במהרה בימינו אמן|מקור=התמים, חוברת א', עמ' 4}} | ||
===עליית יהודים=== | ===עליית יהודים=== | ||
שורה 36: | שורה 36: | ||
]] | ]] | ||
במשך השנים | במשך השנים עודדו רבותינו נשיאנו את העלייה לארץ ואף תמכו בה, העלייה הרשמית הראשונה הייתה [[עליית החסידים]] של תלמידי המגיד, כמו כן הוקם אז קופת [[כולל חב"ד]] שדאגה לעזרה ולרווחת החסידים שמתגוררים ב[[ארץ ישראל]]. | ||
הישוב החב"די הראשון היה ב[[צפת]] לאחר מכן נדד ל[[טבריה]], ובהמשך התרחב ל[[חברון]]{{הערה|בעיקר בזכות עלייתה של [[הרבנית מנוחה רחל]]}} ול[[ירושלים]]. | הישוב החב"די הראשון היה ב[[צפת]] לאחר מכן נדד ל[[טבריה]], ובהמשך התרחב ל[[חברון]]{{הערה|בעיקר בזכות עלייתה של [[הרבנית מנוחה רחל]]}} ול[[ירושלים]]. | ||
שורה 42: | שורה 42: | ||
במשך השנים שאלו יהודים רבים את רבותינו נשיאנו אודות העלייה לארץ. | במשך השנים שאלו יהודים רבים את רבותינו נשיאנו אודות העלייה לארץ. | ||
במכתב | במכתב הרבי ל[[שלמה חיים קסלמן]] שרצה לעבור לחו"ל, כותב לו [[הרבי]]:"בטח יודע הפסק דין אשר מארץ ישראל מותר לצאת רק בשביל תלמוד תורה"{{הערה|אגרות קודש, א'קמח}}. בזמן [[מלחמת ששת הימים]] שלח [[הרבי]] מכתבים בהם הורה להישאר בארץ משום שהיא ארץ "אשר עיני ה' אלוקיך בה מראשית השנה ועד אחרית השנה". במכתבים רבים משבח [[הרבי]] ליהודים אודות המעלה שהם גרים ב[[ארץ ישראל]]. | ||
[[הרבי]] אולם כתב לרבנים רבים שהתגורו בחו"ל על כך שאסור להם לעלות לארץ ולנטוש את הקהילה שלהם בחו"ל{{הערה|ראה ב[[הבקשות מהרבי שיגיע לארץ ישראל#רקע#עליית מנהיגים רוחניים]]}}. | [[הרבי]] אולם כתב לרבנים רבים שהתגורו בחו"ל על כך שאסור להם לעלות לארץ ולנטוש את הקהילה שלהם בחו"ל{{הערה|ראה ב[[הבקשות מהרבי שיגיע לארץ ישראל#רקע#עליית מנהיגים רוחניים]]}}. | ||
==אצל רבותינו נשיאנו== | ==אצל רבותינו נשיאנו== | ||
על אף החשיבות בעלייה לארץ | על אף החשיבות בעלייה לארץ, שום אדמו"רי חב"די לא הגיע ל[[ארץ ישראל]], חוץ מ[[אדמו"ר הריי"צ]]. חלק מהם אף ניסו לנסוע אולם לא הצליחו. | ||
להרב [[שלמה גורן]] אמר [[הרבי]] שהסיבה שבגללה לא עלו נשיאי חב"ד לארץ היא | להרב [[שלמה גורן]] אמר [[הרבי]] שהסיבה שבגללה לא עלו נשיאי חב"ד לארץ היא שעבודת הקודש של נשיאי חב"ד קשורה עם מקום מנוחתם כבוד של נשיאי חב"ד הקודמים{{הערה|ולכן עליו לשהות לידו}}, על ידי שהם מביאים את הבקשות שקיבלו אליהם. הסיבה שבגללה [[אדמו"ר הריי"צ]] כן הגיע לארץ ישראל, משום שלרבי הריי"צ לא היה ציון וקבר לשטוח עליהם את תפילותיו ובקשותיו, היות וכולם היו תחת שליטת ברית המועצות שאסרה עליו את הכניסה אליה. משום כך נאלץ הרבי הריי"צ לנסוע לארץ ולשטוח את הבקשות שקיבל על קברי האבות בחברון. {{הערה|הדברים בפיסקה זו מקורם ב[https://col.org.il/news/98156 ספרו של הרב גורן "משנת הגורן"] (הוצאת "ידיעות ספרים"). הובאו באתר {{col}}}} | ||
===[[הבעל שם טוב]]=== | ===[[הבעל שם טוב]]=== | ||
{{קובץ|ביקור אדמור הרייצ|מודעה מטעם ה[[רבנות הראשית]] הקוראת לקבל את פני [[אדמו"ר הריי"צ]] עם בואו ל[[ארץ ישראל]]}} | {{קובץ|ביקור אדמור הרייצ|מודעה מטעם ה[[רבנות הראשית]] הקוראת לקבל את פני [[אדמו"ר הריי"צ]] עם בואו ל[[ארץ ישראל]]}} | ||
במשך חייו השתוקק [[הבעל שם טוב]] לעלות ל[[ארץ ישראל]] | במשך חייו השתוקק [[הבעל שם טוב]] לעלות ל[[ארץ ישראל]]. לאחר זמן לקח איתו [[הבעל שם טוב]] את בתו אדל ואת חותנה צבי. לאחר שנדדו בין ערים וכפרים הם הגיעו בערב [[פסח]] ל[[איסטנבול]] שב[[טורקיה]] שם שהו בחג. ביום ראשון של חג הפסח הם הפליגו באונייה בדרכם ל[[ארץ ישראל]]. במהלך ההפלגה התחוללה סערה והם איבדו את דרכם. לאחר ששקטה הסערה הם הגיעו לאי ונחו שם. אולם הם נתפסו באי ע"י חבורת שודדים ולבסוף ניצלו בנס ע"י חבורת חיילים שהגיעה בדיוק אז לאי. | ||
[[הבעל שם טוב]] הבין מכך שמשמים לא רוצים שיסע ל[[ארץ ישראל]] ולכן חזר | [[הבעל שם טוב]] הבין מכך שמשמים לא רוצים שיסע ל[[ארץ ישראל]] ולכן חזר חזרה ל[[טורקיה]] (שאליה הגיע ב[[שביעי של פסח]]) ולאחר מכן חזר לביתו. בעקבות כך בקהילות רבות חוגגים ב[[שביעי של פסח]] את "סעודת הבעל שם טוב"{{הערה|[hwww.breslev.co.il/articles/%D7%94%D7%9E%D7%A1%D7%A2_%D7%A9%D7%9C_%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%94%D7%91%D7%A2%D7%A9%D7%98_%D7%9C%D7%90%D7%A8%D7%A5_%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C/%D7%A4%D7%A1%D7%97/%D7%97%D7%92%D7%99%D7%9D_%D7%95%D7%9E%D7%95%D7%A2%D7%93%D7%99%D7%9D.aspx?id=30497&language=hebrew המסע של הבעש"ט לארץ ישראל]}}. | ||
פעם נוספת בה [[הבעל שם טוב]] ניסה לעלות לארץ הייתה יחד עם חותנו רבי [[יחיאל מיכל אשכנזי]], שאז הם | פעם נוספת בה [[הבעל שם טוב]] ניסה לעלות לארץ הייתה יחד עם חותנו רבי [[יחיאל מיכל אשכנזי]], שאז הם נתפסו ע"י שודדי ים ולבסוף הם נפדו ע"י הקהילה היהודית{{הערה|שם=נסיעה|1=[hbshemtov.com/index.php/%D7%A0%D7%A1%D7%AA%D7%A8-2/28-%D7%9E%D7%A1%D7%A2%D7%99-%D7%94%D7%91%D7%A2%D7%9C-%D7%A9%D7%9D-%D7%98%D7%95%D7%91-%D7%9C%D7%90%D7%A8%D7%A5-%D7%94%D7%A7%D7%95%D7%93%D7%A9. מסעי הבעל שם טוב לארץ הקודש}}. [[הבעל שם טוב]] אף תכנן לנסוע שוב ל[[ארץ ישראל]] בשביל לפגוש את ה[[אור החיים]] {{הערה|שע"י פגישתם תבוא ה[[גאולה]]}}, אולם בסוף ה[[אור החיים]] נפטר בטרם הגיע הבעש"ט לישראל{{הערה|שם=נסיעה}}. | ||
למרות זאת לא התייאש [[הבעל שם טוב]] מרעיון הנסיעה, ובאחד ממכתביו לגיסו רבי [[אברהם גרשון מקיטוב]] כותב:"שאין אני מייאש עצמי מנסיעה לארץ ישראל אם יהיה רצון ה' ולהיות עימך ביחד"{{הערה|שם=נסיעה}}. | למרות זאת לא התייאש [[הבעל שם טוב]] מרעיון הנסיעה, ובאחד ממכתביו לגיסו רבי [[אברהם גרשון מקיטוב]] כותב: "שאין אני מייאש עצמי מנסיעה לארץ ישראל אם יהיה רצון ה' ולהיות עימך ביחד"{{הערה|שם=נסיעה}}. | ||
===[[אדמו"ר הזקן]]=== | ===[[אדמו"ר הזקן]]=== | ||
בשנת [[תקל"ז]] | בשנת [[תקל"ז]] התארגה קבוצה של חסידים ובראשם [[רבי מנחם מענדל מוויטבסק]] לנסוע ל[[ארץ ישראל]]. [[אדמו"ר הזקן]] בתחילה הצטרף אליהם, אולם ליד נהר הדניפר שכנעו אותו רבי מנחם מענדל מוויטבסק ורבי [[אברהם מקאליסק]] להישאר. הוא נשאר בעיר שנה ולאחר מכן חזר ל[[רוסיה]]{{הערה|בית רבי ז,ב.}}. | ||
===[[אדמו"ר המהר"ש]]=== | ===[[אדמו"ר המהר"ש]]=== | ||
[[אדמו"ר המהר"ש]] אומנם לא עלה ל[[ארץ ישראל]], אולם לקראת סוף חייו הציעו לו אנשי ביל"ו{{הערה|תנועה ציונית, ר"ת "בני יעקב לכו ונלכה"}} לעלות לארץ, אולם אז ענה להם [[אדמו"ר המהר"ש]] שאם הם היו מקימים את ההמשך של הפסוק שאליו הר"ת שלו "באור ה'" אזי הוא | [[אדמו"ר המהר"ש]] אומנם לא עלה ל[[ארץ ישראל]], אולם לקראת סוף חייו הציעו לו אנשי ביל"ו{{הערה|תנועה ציונית, ר"ת "בני יעקב לכו ונלכה"}} לעלות לארץ, אולם אז ענה להם [[אדמו"ר המהר"ש]] שאם הם היו מקימים את ההמשך של הפסוק שאליו הר"ת שלו "באור ה'" אזי הוא היה עולה ל[[ארץ ישראל]] עם מאה אלף חסידיו. | ||
===[[אדמו"ר הריי"צ]]=== | ===[[אדמו"ר הריי"צ]]=== | ||
שורה 70: | שורה 70: | ||
[[אדמו"ר הריי"צ]] לא עלה ל[[ארץ ישראל]] אולם הגיע אליה לביקור. | [[אדמו"ר הריי"צ]] לא עלה ל[[ארץ ישראל]] אולם הגיע אליה לביקור. | ||
את הביקור התחיל [[אדמו"ר הריי"צ]] ב[[ב' מנחם אב]] [[תרפ"ט]] | את הביקור התחיל [[אדמו"ר הריי"צ]] ב[[ב' מנחם אב]] [[תרפ"ט]]. הביקור נועד בשביל להשתטח על קברי צדיקים.{{הערה|ממכתב אדמו"ר הריי"צ: "רגיל הייתי בארץ מולדתי, לבקר מזמן לזמן בהיכלי קודש ציוני אבות קדושים, הוד כ"ק אבותינו רבותינו הקדושים זצוקללה"ה נבג"מ, לשאת רינה ותפילה בהתעוררות [[רחמים]] רבים בעדנו ובעד כל תלמידנו ואנשי שלומנו בתוך כלל אחינו בני ישראל שיחיו. בזמן הזה הנני מושלל היכולת לנסוע לארץ מולדתי, והחלטתי בעזרתו יתברך לעשות מסעי זה לארץ הקודש תבוא ותבנה במהרה בימינו אמן לבקר במקומות הקודש. והנני בזה להודיעם אשר בעזרתו יתברך, אעשה מסעי עם חתני הרב ר' [[שמריהו גוראריה|שמריהו שיחיה גוראריה]] ביום ג' [[כ"ב תמוז]] דרך בראנדיזי על הספינה ההולכת ביום א' לאלכסנדריא. זמן התעכבותנו ב[[ארץ הקודש]] תובב"א, הנני חושב במשך כשני שבועות".}} מיד עם הגיעו ל[[ארץ ישראל]] נסע ל[[ירושלים]] ומשם הלך לבקר בקברי צדיקים. | ||
במהלך הביקור ביקר [[אדמו"ר הריי"צ]] בערים:[[ירושלים]], [[חברון]], [[עפולה]], [[צפת]], [[טבריה]], [[מירון]], [[תל אביב]], [[בני ברק]] ו[[פתח תקווה]]. | במהלך הביקור ביקר [[אדמו"ר הריי"צ]] בערים:[[ירושלים]], [[חברון]], [[עפולה]], [[צפת]], [[טבריה]], [[מירון]], [[תל אביב]], [[בני ברק]] ו[[פתח תקווה]]. | ||
שורה 80: | שורה 80: | ||
[[הרבי]] לא עלה ל[[ארץ ישראל]], ואישים רבים פנו אליו בבקשה שיעלה ל[[ארץ ישראל]] אולם [[הרבי]] דחה אותם. | [[הרבי]] לא עלה ל[[ארץ ישראל]], ואישים רבים פנו אליו בבקשה שיעלה ל[[ארץ ישראל]] אולם [[הרבי]] דחה אותם. | ||
במשך השנים ענה [[הרבי]] פעמים רבות על השאלה למה הוא לא עלה לארץ ישראל, כאשר התשובה העיקרית היא שהוא אינו רוצה לעזוב את ציון חותנו [[אדמו"ר הריי"צ]] ומשום | במשך השנים ענה [[הרבי]] פעמים רבות על השאלה למה הוא לא עלה לארץ ישראל, כאשר התשובה העיקרית היא שהוא אינו רוצה לעזוב את ציון חותנו [[אדמו"ר הריי"צ]] ומשום שלא סיים את תפקידו בארצות הברית. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:ארץ ישראל]] | [[קטגוריה:ארץ ישראל]] |
גרסה מ־21:44, 13 בדצמבר 2020
עלייה לארץ ישראל מסמנת את הגעתם של עם ישראל לארץ ישראל. על אף החשיבות שבדבר, רבותינו נשיאנו חוץ מאדמו"ר הריי"צ לא הגיעו לארץ ישראל, לעומת זאת הם עודדו פעמים רבות יהודים רבים לעלות לארץ ישראל.
מצוות ישוב ארץ ישראל
עלייה לארץ ישראל (מקורות עיקריים) | |
---|---|
מקרא | חומש במדבר,לג,נג, |
משנה | מסכת כתובות,יג,יא |
תלמוד בבלי | מסכת כתובות,קי,ב |
משנה תורה לרמב"ם | רמב"ם הלכות מלכים ומלחמות ה,פרק ה', הלכות ט'-י"ב |
שולחן ערוך | שולחן ערוך,אבן העזר,עה |
ספרי מניין המצוות | השגות הרמב"ן, מצווה ד' |
על הפסוק:"וְהוֹרַשְׁתֶּם אֶת הָאָרֶץ וִישַׁבְתֶּם בָּהּ"[1] כותב הרמב"ן:"נצטווינו לרשת את הארץ אשר נתן האל יתעלה לאבותינו לאברהם יצחק וליעקב, ולא נעזבנה ביד זולתנו מן האומות או לשממה, וזהו שנאמר: והורשתם את הארץ וישבתם בה, כי לכם נתתי את הארץ לרשת אותה. והתנחלתם את הארץ, אשר נשבעתי לאבותיכם"[2].
לעומת הרמב"ן שסובר שזוהי מצווה מן תרי"ג מצוות, סובר הרמב"ם שמצווה זו אינה נכללת במנין תרי"ג מצוות[3].
יהודים רבים שפנו לרבי שברצונם לעלות לארץ ישראל כדי לקיים את "מצוות ישיבת ארץ ישראל" ענה הרבי שקודם כל יקיימו את תרי"ג מצוות התורה ואחר כך יקיימו את זה, שלפי מספר מהפוסקים אינו נחשב כלל מתרי"ג מצוות.[4]
רקע
גישתם הכללית של אדמו"רי חב"ד
בתורה הפעם הראשונה בה מוזכר הביטוי "עלייה" לארץ ישראל, הייתה לאחר פטירת יעקב כאשר באו לקבור אותו, אז הם כונו "עולים" [5]. במשך השנים נעשתה החשיבות לעלייה לארץ גדולה, במשנה נאמר ש:"הכל מעלין לארץ ישראל ואין הכל מוציאין"[6]. גדולי ישראל במשך השנים עודדו עלייה ואף עלו בעצמם.
עם הקמת החסידות, עלו רבים מהחסידים לארץ ישראל[7], ואף הבעל שם טוב ניסה לעלות לארץ. אדמו"רי חב"ד שלחו את חסידיהם לארץ ישראל[8] ותמכו בהם[9].
עם תחילת הרעיון הציוני שעודד עלייה לארץ, החלו רבים להימנע רבים מלעלות לארץ. אדמו"ר המהר"ש כאשר הציעו לו אנשי "בילו" לעלות לארץ ישראל הוא השיב שאם הם היו מקימים את המשך הר"ת שעל שמם נקרא הארגון, "באור ה'", היה עולה לארץ ישראל עם 100 חסידים. ע"פ סברא אחת בעקבות הרעיון הציוני החלו רבותינו נשיאנו להתנגד לגמרי לעלייה לארץ, ולא חזרו בהם מאיסור זה [10].
עם זאת בערוב ימיו של אדמו"ר הריי"צ הוא הקים את הישוב כפר חב"ד, כמו כן החל אז גל עלייה גדולה של חסידי חב"ד לארץ ישראל[11]. לאחר הסתלקות אדמו"ר הריי"צ הרבי החל לעודד יותר את הישוב החב"די בארץ ישראל. משיחה משנת תשנ"ב אמר הרבי:"רואים בשנים האחרונות איך שנעשה ה"ויקהל" בפשטות - קיבוץ גלויות דבנ"י מכל העולם שעולים לאה"ק, והעלייה היא באין ערוך להעליות שהיו פעם בדורות שלפנ"ז"[12].
עם זאת הורו רבותינו נשיאנו כמה וכמה פעמים על המעלה דווקא להתגורר בחו"ל, בכתר שם טוב מובא:"ולדוגמא: הבית-יוסף, שחיבר השולחן־ערוך שלאורו הולכים כל בית ישראל, חי רוב שנותיו בחוץ לארץ, וכן הרי"ף הרמב"ם והרא"ש, ג' עמודי ההוראה שעליהם יסד הבית יוסף את פסקי השו"ע, חיו בחוץ לארץ, וכן האריז"ל שעל ידו התחיל גילוי פנימיות התורה חי רוב שנותיו בחוץ לארץ, וכן הבעש"ט ואדמו"ר הזקן, שני המאורות הגדולים, חיו וגילו תורת החסידות בחוץ לארץ דווקא"[13], ליהודי שפנה לאדמו"ר הצמח צדק שברצונו לעלות לארץ ישראל אמר לו הצמח צדק:"עשה כאן ארץ ישראל"[14].
הרבי הזכיר שבגלות יש לגור דווקא בחו"ל, משום שקיבוץ ישראל לארץ ישראל צריך להתקיים ע"י מלך המשיח[4]. אדמו"ר הרש"ב אמר:
לא ברצוננו הלכנו מארץ ישראל, ולא בכוחות עצמנו נחזור לארץ ישראל, אבינו מלכנו יתברך הגלה אותנו והוא יגאלנו ויקבץ נדחינו מארבע כנפות הארץ ויוליכנו קוממיות על ידי משיח גואל צדק לארצנו הקדושה במהרה בימינו אמן
— התמים, חוברת א', עמ' 4
עליית יהודים
![](/images/0/04/-Alon_Gush_Etzion.jpg)
נצטווינו לרשת את הארץ אשר נתן האל יתעלה לאבותינו לאברהם יצחק וליעקב, ולא נעזבנה ביד זולתנו מן האומות או לשממה, וזהו שנאמר: והורשתם את הארץ וישבתם בה, כי לכם נתתי את הארץ לרשת אותה. והתנחלתם את הארץ, אשר נשבעתי לאבותיכם— רמב"ן השמטות לספר המצוות מצווה ד
במשך השנים עודדו רבותינו נשיאנו את העלייה לארץ ואף תמכו בה, העלייה הרשמית הראשונה הייתה עליית החסידים של תלמידי המגיד, כמו כן הוקם אז קופת כולל חב"ד שדאגה לעזרה ולרווחת החסידים שמתגוררים בארץ ישראל.
הישוב החב"די הראשון היה בצפת לאחר מכן נדד לטבריה, ובהמשך התרחב לחברון[15] ולירושלים.
במשך השנים שאלו יהודים רבים את רבותינו נשיאנו אודות העלייה לארץ.
במכתב הרבי לשלמה חיים קסלמן שרצה לעבור לחו"ל, כותב לו הרבי:"בטח יודע הפסק דין אשר מארץ ישראל מותר לצאת רק בשביל תלמוד תורה"[16]. בזמן מלחמת ששת הימים שלח הרבי מכתבים בהם הורה להישאר בארץ משום שהיא ארץ "אשר עיני ה' אלוקיך בה מראשית השנה ועד אחרית השנה". במכתבים רבים משבח הרבי ליהודים אודות המעלה שהם גרים בארץ ישראל.
הרבי אולם כתב לרבנים רבים שהתגורו בחו"ל על כך שאסור להם לעלות לארץ ולנטוש את הקהילה שלהם בחו"ל[17].
אצל רבותינו נשיאנו
על אף החשיבות בעלייה לארץ, שום אדמו"רי חב"די לא הגיע לארץ ישראל, חוץ מאדמו"ר הריי"צ. חלק מהם אף ניסו לנסוע אולם לא הצליחו.
להרב שלמה גורן אמר הרבי שהסיבה שבגללה לא עלו נשיאי חב"ד לארץ היא שעבודת הקודש של נשיאי חב"ד קשורה עם מקום מנוחתם כבוד של נשיאי חב"ד הקודמים[18], על ידי שהם מביאים את הבקשות שקיבלו אליהם. הסיבה שבגללה אדמו"ר הריי"צ כן הגיע לארץ ישראל, משום שלרבי הריי"צ לא היה ציון וקבר לשטוח עליהם את תפילותיו ובקשותיו, היות וכולם היו תחת שליטת ברית המועצות שאסרה עליו את הכניסה אליה. משום כך נאלץ הרבי הריי"צ לנסוע לארץ ולשטוח את הבקשות שקיבל על קברי האבות בחברון. [19]
הבעל שם טוב
![](/images/thumb/d/d3/%D7%91%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%A8_%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%94%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%A6.jpg/250px-%D7%91%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%A8_%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%94%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%A6.jpg)
במשך חייו השתוקק הבעל שם טוב לעלות לארץ ישראל. לאחר זמן לקח איתו הבעל שם טוב את בתו אדל ואת חותנה צבי. לאחר שנדדו בין ערים וכפרים הם הגיעו בערב פסח לאיסטנבול שבטורקיה שם שהו בחג. ביום ראשון של חג הפסח הם הפליגו באונייה בדרכם לארץ ישראל. במהלך ההפלגה התחוללה סערה והם איבדו את דרכם. לאחר ששקטה הסערה הם הגיעו לאי ונחו שם. אולם הם נתפסו באי ע"י חבורת שודדים ולבסוף ניצלו בנס ע"י חבורת חיילים שהגיעה בדיוק אז לאי.
הבעל שם טוב הבין מכך שמשמים לא רוצים שיסע לארץ ישראל ולכן חזר חזרה לטורקיה (שאליה הגיע בשביעי של פסח) ולאחר מכן חזר לביתו. בעקבות כך בקהילות רבות חוגגים בשביעי של פסח את "סעודת הבעל שם טוב"[20].
פעם נוספת בה הבעל שם טוב ניסה לעלות לארץ הייתה יחד עם חותנו רבי יחיאל מיכל אשכנזי, שאז הם נתפסו ע"י שודדי ים ולבסוף הם נפדו ע"י הקהילה היהודית[21]. הבעל שם טוב אף תכנן לנסוע שוב לארץ ישראל בשביל לפגוש את האור החיים [22], אולם בסוף האור החיים נפטר בטרם הגיע הבעש"ט לישראל[21].
למרות זאת לא התייאש הבעל שם טוב מרעיון הנסיעה, ובאחד ממכתביו לגיסו רבי אברהם גרשון מקיטוב כותב: "שאין אני מייאש עצמי מנסיעה לארץ ישראל אם יהיה רצון ה' ולהיות עימך ביחד"[21].
אדמו"ר הזקן
בשנת תקל"ז התארגה קבוצה של חסידים ובראשם רבי מנחם מענדל מוויטבסק לנסוע לארץ ישראל. אדמו"ר הזקן בתחילה הצטרף אליהם, אולם ליד נהר הדניפר שכנעו אותו רבי מנחם מענדל מוויטבסק ורבי אברהם מקאליסק להישאר. הוא נשאר בעיר שנה ולאחר מכן חזר לרוסיה[23].
אדמו"ר המהר"ש
אדמו"ר המהר"ש אומנם לא עלה לארץ ישראל, אולם לקראת סוף חייו הציעו לו אנשי ביל"ו[24] לעלות לארץ, אולם אז ענה להם אדמו"ר המהר"ש שאם הם היו מקימים את ההמשך של הפסוק שאליו הר"ת שלו "באור ה'" אזי הוא היה עולה לארץ ישראל עם מאה אלף חסידיו.
אדמו"ר הריי"צ
![]() | ערך מורחב – מסע אדמו"ר הריי"צ לארץ הקודש |
אדמו"ר הריי"צ לא עלה לארץ ישראל אולם הגיע אליה לביקור.
את הביקור התחיל אדמו"ר הריי"צ בב' מנחם אב תרפ"ט. הביקור נועד בשביל להשתטח על קברי צדיקים.[25] מיד עם הגיעו לארץ ישראל נסע לירושלים ומשם הלך לבקר בקברי צדיקים.
במהלך הביקור ביקר אדמו"ר הריי"צ בערים:ירושלים, חברון, עפולה, צפת, טבריה, מירון, תל אביב, בני ברק ופתח תקווה.
הביקור הסתיים בתאריך ט"ז אב תרפ"ט.
הרבי
![]() | ערך מורחב – הבקשות מהרבי שיעלה לארץ ישראל |
הרבי לא עלה לארץ ישראל, ואישים רבים פנו אליו בבקשה שיעלה לארץ ישראל אולם הרבי דחה אותם.
במשך השנים ענה הרבי פעמים רבות על השאלה למה הוא לא עלה לארץ ישראל, כאשר התשובה העיקרית היא שהוא אינו רוצה לעזוב את ציון חותנו אדמו"ר הריי"צ ומשום שלא סיים את תפקידו בארצות הברית.
הערות שוליים
- ↑ ברכות,לג,נג
- ↑ השגות הרמב"ן, מצווה ד'
- ↑ ולכן לא כולל אותה בתרי"ג מצוות
- ↑ 4.0 4.1 באתר חב"ד ישראל
- ↑ בראשית, פרק נ, פסוק י"ד
- ↑ כתובות, יא, י"ג
- ↑ אברהם יערי, "עליית החסידים ההמונית לא"י", מחניים, מ"ו
- ↑ כדוגמת הרבנית מנוחה רחל סלונים
- ↑ כדוגמת כולל חב"ד
- ↑ "הרביים התנגדו לעלייה לארץ" באתר
- ↑ לאחר יציאת רוסיה תש"ו
- ↑ ר"ד משיחת ש"פ ויקהל תשנ"ב
- ↑ כתר שם טוב, הוספות, תכג
- ↑ אגרות-קודש אדמו"ר מהוריי"צ ח"א ע' תפה
- ↑ בעיקר בזכות עלייתה של הרבנית מנוחה רחל
- ↑ אגרות קודש, א'קמח
- ↑ ראה בהבקשות מהרבי שיגיע לארץ ישראל#רקע#עליית מנהיגים רוחניים
- ↑ ולכן עליו לשהות לידו
- ↑ הדברים בפיסקה זו מקורם בספרו של הרב גורן "משנת הגורן" (הוצאת "ידיעות ספרים"). הובאו באתר
- ↑ [hwww.breslev.co.il/articles/%D7%94%D7%9E%D7%A1%D7%A2_%D7%A9%D7%9C_%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%94%D7%91%D7%A2%D7%A9%D7%98_%D7%9C%D7%90%D7%A8%D7%A5_%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C/%D7%A4%D7%A1%D7%97/%D7%97%D7%92%D7%99%D7%9D_%D7%95%D7%9E%D7%95%D7%A2%D7%93%D7%99%D7%9D.aspx?id=30497&language=hebrew המסע של הבעש"ט לארץ ישראל]
- ↑ 21.0 21.1 21.2 [hbshemtov.com/index.php/%D7%A0%D7%A1%D7%AA%D7%A8-2/28-%D7%9E%D7%A1%D7%A2%D7%99-%D7%94%D7%91%D7%A2%D7%9C-%D7%A9%D7%9D-%D7%98%D7%95%D7%91-%D7%9C%D7%90%D7%A8%D7%A5-%D7%94%D7%A7%D7%95%D7%93%D7%A9. מסעי הבעל שם טוב לארץ הקודש
- ↑ שע"י פגישתם תבוא הגאולה
- ↑ בית רבי ז,ב.
- ↑ תנועה ציונית, ר"ת "בני יעקב לכו ונלכה"
- ↑ ממכתב אדמו"ר הריי"צ: "רגיל הייתי בארץ מולדתי, לבקר מזמן לזמן בהיכלי קודש ציוני אבות קדושים, הוד כ"ק אבותינו רבותינו הקדושים זצוקללה"ה נבג"מ, לשאת רינה ותפילה בהתעוררות רחמים רבים בעדנו ובעד כל תלמידנו ואנשי שלומנו בתוך כלל אחינו בני ישראל שיחיו. בזמן הזה הנני מושלל היכולת לנסוע לארץ מולדתי, והחלטתי בעזרתו יתברך לעשות מסעי זה לארץ הקודש תבוא ותבנה במהרה בימינו אמן לבקר במקומות הקודש. והנני בזה להודיעם אשר בעזרתו יתברך, אעשה מסעי עם חתני הרב ר' שמריהו שיחיה גוראריה ביום ג' כ"ב תמוז דרך בראנדיזי על הספינה ההולכת ביום א' לאלכסנדריא. זמן התעכבותנו בארץ הקודש תובב"א, הנני חושב במשך כשני שבועות".