מפטיר יונה: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "</ref>" ב־"}}") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 39: | שורה 39: | ||
בחיי [[אדמו"ר הרש"ב]] הוא היה עולה למפטיר יונה במניין הראשי ובנו [[אדמו"ר הריי"צ]] עלה אף הוא במניין צדדי ב[[חדר שני]]. פעם אירע שקראו את [[אדמו"ר הרש"ב]] בטעות לעלות לתורה בשחרית ועלה הן בשחרית והן במנחה{{הערה|[[ליובאוויטש וחייליה]] עמ' 30}}. [[הרבי]] הקפיד גם כן לעלות לתורה למפטיר יונה בחיי [[אדמו"ר הריי"צ]] במניין צדדי בהפסקה שבין מוסף למנחה{{הערה|[[ימי מלך]] חלק א' עמ' 472, [[ימי בראשית]] עמ' 7}}. | בחיי [[אדמו"ר הרש"ב]] הוא היה עולה למפטיר יונה במניין הראשי ובנו [[אדמו"ר הריי"צ]] עלה אף הוא במניין צדדי ב[[חדר שני]]. פעם אירע שקראו את [[אדמו"ר הרש"ב]] בטעות לעלות לתורה בשחרית ועלה הן בשחרית והן במנחה{{הערה|[[ליובאוויטש וחייליה]] עמ' 30}}. [[הרבי]] הקפיד גם כן לעלות לתורה למפטיר יונה בחיי [[אדמו"ר הריי"צ]] במניין צדדי בהפסקה שבין מוסף למנחה{{הערה|[[ימי מלך]] חלק א' עמ' 472, [[ימי בראשית]] עמ' 7}}. | ||
לאחר [[תש"י]] [[הרבי]] הוא העולה למפטיר יונה וקורא את ההפטרה במתינות במשך זמן ארוך{{הערה|'קובץ ליובאוויטש', 13 (תשט"ז) עמ' 60}}{{הערה|למפטיר בשחרית היה עולה | לאחר [[תש"י]] [[הרבי]] הוא העולה למפטיר יונה וקורא את ההפטרה במתינות במשך זמן ארוך{{הערה|'קובץ ליובאוויטש', 13 (תשט"ז) עמ' 60}}{{הערה|למפטיר בשחרית היה עולה הרב [[שלמה אהרון קזרנובסקי]] או המזכיר הרב [[חיים מרדכי אייזיק חודקוב]]}}. | ||
בין המצוות הנמכרות ב[[מכירת המצוות]] מידי שנה ב-[[770]] נמכרת המצווה של מפטיר יונה, והקונה מכבד את הרבי במצווה. מפטיר יונה היא המצווה שמידי שנה נמכרת במחיר הגבוה ביותר ב[[מכירת המצוות]] בבית חיינו [[770]]{{הערה|[https://chabad.info/seven-seventy/96188/ בכמה נקנו המצוות ב-770?] באתר [[חב"ד אינפו]], תשע"ו}}. | בין המצוות הנמכרות ב[[מכירת המצוות]] מידי שנה ב-[[770]] נמכרת המצווה של מפטיר יונה, והקונה מכבד את הרבי במצווה. מפטיר יונה היא המצווה שמידי שנה נמכרת במחיר הגבוה ביותר ב[[מכירת המצוות]] בבית חיינו [[770]]{{הערה|[https://chabad.info/seven-seventy/96188/ בכמה נקנו המצוות ב-770?] באתר [[חב"ד אינפו]], תשע"ו}}. |
גרסה אחרונה מ־21:20, 26 בספטמבר 2021
מפטיר יונה היא ההפטרה שנקראת בקהילות ישראל לאחר קריאת התורה בתפילת מנחה של יום הכיפורים. ההפטרה מורכבת מארבעת הפרקים של ספר יונה כשבסיומם קוראים את שלושת הפסוקים האחרונים של ספר מיכה[1] "מי א-ל כמוך .. מימי קדם[2]". טעם קריאת הפטרה זו הוא "שיש בו כוח התשובה, ושאין יכולין לברוח מאת פני הקב"ה" כלשון אדמו"ר הזקן בשולחן ערוך.
לפי המקובל מאת אדמו"ר הריי"צ העלייה למפטיר יונה נותנת כח לתשובה והיא סגולה לעשירות[3].
סיפור ההפטרה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בהפטרה מסופר על הציווי שקיבל יונה הנביא מאת ה': "קוּם לֵךְ אֶל נִינְוֵה, הָעִיר הַגְּדוֹלָה, וּקְרָא עָלֶיהָ. כִּי עָלְתָה רָעָתָם לְפָנָי". יונה ניסה לחמוק מן השליחות: "וַיָּקָם יוֹנָה לִבְרֹחַ תַּרְשִׁישָׁה, מִלִּפְנֵי ה'". אך ה' הביא סערה גדולה בים ולבסוף יונה נזרק מהאוניה ונבלע על ידי דגה גדולה שם שהה שלושה ימים ועשה תשובה על מעשיו. לבסוף הקיאה הדגה את יונה אל היבשה והוא עשה את המוטל עליו ועורר את אנשי נינווה לתשובה.
מבואר שהימנעותו הראשונית של יונה מביצוע שליחותו נבע מהאהבת ישראל העצומה שלו. הוא חשש שאם יחזיר בתשובה את אנשי נינווה, תתמקד מידת הדין בבני ישראל, והם עלולים להיפגע. לכן סיכן יונה הנביא את עצמו בהשתמטות ממילוי הציווי של הקב"ה, ובלבד שחס ושלום לא יהיה קטרוג על בני ישראל[4].
ההפטרה על פי פנימיות התורה[עריכה | עריכת קוד מקור]
מורידים מה"משא" של תורה ומצוות בשביל ישראל[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי[5] ביאר על פי הזהר[6] ש"מפטיר יונה" מהותו הוא לימוד זכות על עם ישראל, בשעת מנחה של יום כיפור. שגם אם ישראל אינם מקיימים את התורה והמצוות כראוי, כדאיים הם ישראל לסליחה וכפרה ולהציל אותם מכל רע, וזה פנימיות הסיפור של יונה והספינה כדלהלן:
"יונה" (נוסף על היותו נביא גשמי) הינו דוגמא על הנשמה שיורדת להתלבש בגוף בשר ודם, וכמו שהכתוב אומר "יורדי הים באניות במים רבים"[7] אשר מצד הסכנה שמה"מים רבים", ריבוי הטרדות והבלבולים בעניני העולם, הרי הנשמה היא מ"יורדי הים". אלא שירידה זו היא צורך עליה, כי כאשר "הספינה" - הנשמה, מגיעה למחוז חפצה בשלימות על ידי עבודתה בקיום התורה והמצות אזי ניתוסף בה עילוי גדול יותר לגבי מעמדה ומצבה קודם ירידתה "באניה" - בגוף, לעולם הזה.
בירידת הנשמה עצמה יש חילוקי דרגות לפי ערך מעמד ומצב ה"ים" אשר עם היות שתמיד יש בו "מים רבים" הרי יש זמנים ש"הים שקט", ויש זמנים ש"הים סוער", שאז הירידה לים גדולה יותר. בכללות הוא החילוק שבין זמן שבית המקדש היה קיים לזמן הגלות, שבזמן הגלות ה"ים סוער" כלשון הכתוב ביונה "ויהי סער גדול בים", "הים הולך וסוער" עד כדי כך שיכול להיות מצב ש"האניה חשבה להשבר" כי מצד התגברות חושך העולם "החושך יכסה ארץ" נעשה חלישות בקיום התורה והמצות המגינים ומצילים את הנשמה במים של ה"ים סוער", ואז האניה במקום להגיע למחוז חפצה, לעלות מעלה מעלה על ידי התורה והמצוות, עומדת הספינה להישבר וליפול ל"ים הסוער".
עניין זה נרמז בלשון הרמב"ם[8]"ספינה שחשבה להשבר מכובד המשוי. ועמד אחד מהן והקל ממשאה והשליך בים פטור. שהמשא שבה כמו רודף אחריהם להרגם ומצוה רבה עשה שהשליך והושיעם":
"משוי" הכוונה גם על המשא של התורה והמצוות, כלשון חז"ל "כשור לעול וכחמור למשוי". וכיוון שמצד חושך הגלות אין כח לבני ישראל לקיים את כל ריבוי התורה והמצות, כמו הספינה שאינה מסוגלת להחזיק "כובד המשוי שבים סוער", הקב"ה "הקל ממשאה והשליך בים", היינו שבזמן הגלות הקל הקב"ה מהמשא בתורה ומצות, שהרי ישנם ריבוי ענינים בתורה ומצות שבזמן הגלות אי אפשר לקיים בפועל ממש, כמו הלכות קורבנות הלכות טומאה וטהרה, ועוד, היינו שהקב"ה "השליך בים" את חלקים אלו בתורה (היינו שמצוות אלו חזרו ונעלו לשרשן ומקרן בבחנת ההעלם שלמעלה מגילוי).
ובזה רואים גודל מעלתם של ישראל שלמעלה מהתורה, שבשביל טובתם של ישראל להנצל ה"ספינה - בני ישראל - שחשב להשבר מכובד המשוי", הקל מהמשוי והשליך לים, כמה וכמה ענינים של תורה ומצות דכיון שהתורה היא בשביל ישראל ועוד יותר "לזכות את ישראל", הרי כאשר ריבוי התורה והמצות מסכן את ישראל "המשא שבה כמו רודף אחריהם להרגם", "ומצוה רבה עשה השליך והושיעם" שהרי התורה היא בשביל ישראל "ואם אין ישראל תורה למה".
(על דרך הלימוד זכות של משה רבינו ששבר את הלוחות על מנת שלא יהיה קטרוג על ישראל[9])
והדבר מודגש בסיפור דיונה שמסר נפשו לעבור על ציווי הקב"ה, שאסור לנביא לכבוש נבואתו, כדי שלא לגרום לקטרוג על ישראל כתוצאה מהתשובה דאנשי נינווה[10], כיון שמציאותם של ישראל היא למעלה מהתורה.
הברכות שלאחריה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בברכות שאחרי ההפטרה, מנהג חב"ד לברך רק שלוש ברכות ללא הברכה הרביעית "על התורה ועל העבודה", וזאת לפי שכבר נגמרה עבודת היום קודם המנחה. בדומה לברכות ההפטרה בתעניות ציבור שאומרים רק שלוש ברכות.[11].
אצל רבותינו נשיאנו[עריכה | עריכת קוד מקור]
רבותינו נשיאנו לדורותיהם לא היו עולים לתורה בשחרית של יום הכיפורים אלא רק למפטיר יונה בתפילת מנחה מצד כמה טעמים[12].
אדמו"ר הזקן בעלותו למפטיר יונה היה מנגן את הפסוק "מי א-ל כמוך" שבסיום ההפטרה בניגון מיוחד[13].
אדמו"ר הריי"צ סיפר שאצל אדמו"ר המהר"ש היו כל הבנים עולים למפטיר יונה[14].
בחיי אדמו"ר הרש"ב הוא היה עולה למפטיר יונה במניין הראשי ובנו אדמו"ר הריי"צ עלה אף הוא במניין צדדי בחדר שני. פעם אירע שקראו את אדמו"ר הרש"ב בטעות לעלות לתורה בשחרית ועלה הן בשחרית והן במנחה[15]. הרבי הקפיד גם כן לעלות לתורה למפטיר יונה בחיי אדמו"ר הריי"צ במניין צדדי בהפסקה שבין מוסף למנחה[16].
לאחר תש"י הרבי הוא העולה למפטיר יונה וקורא את ההפטרה במתינות במשך זמן ארוך[17][18].
בין המצוות הנמכרות במכירת המצוות מידי שנה ב-770 נמכרת המצווה של מפטיר יונה, והקונה מכבד את הרבי במצווה. מפטיר יונה היא המצווה שמידי שנה נמכרת במחיר הגבוה ביותר במכירת המצוות בבית חיינו 770[19].
בחודש אלול תר"פ, לאחר הסתלקות אדמו"ר הרש"ב קרא אדמו"ר הריי"צ לר' יחזקאל (חאטשע) פייגין והציע לו לעזוב את עסקיו במסחר ולהיות משפיע בישיבת תומכי תמימים. ר' חאטשע סירב, באמרו שאינו מתאים לתפקיד ואינו יכול ליטול על שכמו אחריות כה כבדה. הרבי שראה שהוא מנסה להתחמק הגיב: ובכן תשאר כאן לחגים, לחודש תשרי, ואחר כך נראה.
כאשר הרבי עלה ביום כיפור לעליית מפטיר יונה וקרא בהפטרה את המילים "כי מה' הוא בורח" ר' חאטשע חש לפתע כי הרבי מדבר אליו, כל מילה ומילה מההפטרה מכוונת אליו ופולחת את כליותיו ולבו. הוא פרץ בבכי תמרורים, וכמובן שלא סירב עוד לקבל את תפקיד המשפיע בישיבת תומכי תמימים[20].
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הפטרת יונה ולקחיה שיחה של הרבי מעובדת - שולחן שבת (ספר)
- אהבת ישראל של יונה הנביא הרב אליהו וולף
יום הכיפורים |
---|
ערב יום כיפור |
כפרות · לעקאח · קרעפאלאך · מלקות · קיטל · ברכת הבנים · ברכת התמימים |
סדר התפילות |
כל נדרי · ערבית · שחרית · תפילת יזכור · מוסף · סדר עבודה · אלה אזכרה · מפטיר יונה · תפילת נעילה · המארש · לשנה הבאה בירושלים · קדיש בימים נוראים · קריאת התורה · אבינו מלכינו · מוצאי יום כיפור |
ענינים כלליים |
אחת בשנה · עצמו של יום מכפר · להחיותם ברעב · בשם השם |
קרבנות היום |
הקטרת הקטורת בקודש הקודשים · פר ושעיר של יום הכיפורים · שעיר לעזאזל · העבודה במקדש ביום כיפור |
ניגונים ליום כיפור |
ונסלח · יעלה תחנוננו · דרכך אלוקינו · כי הנה כחומר · כי אנו עמך (א) · כי אנו עמך (ב) · רחמנא דעני · אבינו מלכנו · מכלכל חיים · האדרת והאמונה (צרפת והב') · ניגון טעמים · ניגון קודם קדיש מוסף · ניגון קדיש (ברדיצ'וב) · והכהנים · כאהל הנמתח · היום תאמצנו · אתה הבדלת · שובו שובו · מארש נפוליאון |
הערות שוליים
- ↑ ספר המנהגים וכן הוא בטושו"ע ובשולחן ערוך אדמו"ר תרכב, ד
- ↑ מיכה פרק ז' י"ח - כ'
- ↑ המלך במסיבו א' עמ' ע"ג
- ↑ מכילתא בתחילתה. תנחומא ויקרא ח. תלמוד ירושלמי מסכת סנהדרין פי"א ה"ה. פרקי דרבי אליעזר פ"י. ילקוט שמעוני יונה רמז תקמט. פרש"י יונה א, ג. ומבואר בתורת מנחם כרך טו, עמ' 73.
- ↑ בשיחת שבת פ' שופטים תשמ"ט אות ח ואילך
- ↑ חלק ב' קצט, א.
- ↑ תהלים קז
- ↑ הלכה אחרונה בהל' חובל ומזיק פרק ח' הט"ו
- ↑ ראה לקו"ש חלק ? פ' ברכה
- ↑ ראה פרקי דרבי אליעזר פרק י'
- ↑ שולחן ערוך אדמו"ר תרכב, ד
- ↑ בהבא לקמן ראה באוצר מנהגי חב"ד, תשרי, עמ' רל"ד ובהנסמן שם
- ↑ ספר הניגונים חלק א' עמ' ס"ג מ"שיחה פרטית" של אדמו"ר הריי"צ
- ↑ המלך במסיבו א' עמ' ע"ג
- ↑ ליובאוויטש וחייליה עמ' 30
- ↑ ימי מלך חלק א' עמ' 472, ימי בראשית עמ' 7
- ↑ 'קובץ ליובאוויטש', 13 (תשט"ז) עמ' 60
- ↑ למפטיר בשחרית היה עולה הרב שלמה אהרון קזרנובסקי או המזכיר הרב חיים מרדכי אייזיק חודקוב
- ↑ בכמה נקנו המצוות ב-770? באתר חב"ד אינפו, תשע"ו
- ↑ ר' מענדל עמ' 125