כל הדרוש בנוגע להעיריה, המשטרה, ביטוח וכו' ועוד ועיקר - להשתדל ככל האפשרי
כל הדרוש בנוגע להעיריה, המשטרה, ביטוח וכו' ועוד ועיקר - להשתדל ככל האפשרי
#שביום ההלוי' יתחילו לכתוב ס"ת בהביהכ"נ [= ספר-תורה בהבית הכנסת] (מה טוב בסמיכות ממש למקום [[ארון קודש|ארון הקודש]] - עכ"פ [= על כל פנים] ההתחלה),
#שביום ההלוי' יתחילו לכתוב ס"ת בהביהכ"נ [= ספר-תורה בהבית הכנסת] (מה טוב בסמיכות ממש למקום [[ארון קודש|ארון הקודש]] - על כל פנים [= על כל פנים] ההתחלה),
#וכן ללמוד כתת [[תשב"ר]] [= תינוקות של בית רבן] שם - בשעות הרגילות ללימוד זה בירות"ו [בירושלים תבנה ותכונן], ועל מנת להמשיך עד לאחר ל' [= 30] יום (בימים שלומדים כיו"ב בירו' [= כיוצא בזה בירושלים] - מה שאין כן בש"ק [= מה שאין כן בשבת קודש] וכו')
#וכן ללמוד כתת [[תשב"ר]] [= תינוקות של בית רבן] שם - בשעות הרגילות ללימוד זה בירות"ו [בירושלים תבנה ותכונן], ועל מנת להמשיך עד לאחר ל' [= 30] יום (בימים שלומדים כיו"ב בירו' [= כיוצא בזה בירושלים] - מה שאין כן בש"ק [= מה שאין כן בשבת קודש] וכו')
#יתפללו שם בכל יום - עכ"פ פ"א [= פעם אחת] ביום - עד לאחרי החגים הבעל"ט [= הבאים עלינו לטובה],
#יתפללו שם בכל יום - על כל פנים פ"א [= פעם אחת] ביום - עד לאחרי החגים הבעל"ט [= הבאים עלינו לטובה],
#יביאו לשם ספרי קודש עכ"פ במספר קצת יותר ממספר אלה שחסרו על ידי [= על-ידי] המאורע,
#יביאו לשם ספרי קודש על כל פנים במספר קצת יותר ממספר אלה שחסרו על ידי [= על-ידי] המאורע,
#להוסיף קופסאות - [[צדקה]] בבית הכנסת, נוסף על
#להוסיף קופסאות - [[צדקה]] בבית הכנסת, נוסף על
#יסוד קרן גמ"ח [= גמילות חסדים] בהבית הכנסת ומה טוב נתינת גמ"ח הראשונה בפועל באותו היום [בהבית הכנסת]
#יסוד קרן גמ"ח [= גמילות חסדים] בהבית הכנסת ומה טוב נתינת גמ"ח הראשונה בפועל באותו היום [בהבית הכנסת]
גרסה מ־20:11, 17 במאי 2016
בתי השכונה בשנת תשס"זכינוס ילדים בהר נוף, בארגון צבאות ה'
שכונת הר נוף היא שכונהדתית-חרדיית, הנמצאת במערב העיר ירושלים ומתגוררים בה כ-35,000 תושבים.
בשכונה גרים אלפי משפחות חרדים מכל הגוונים: ליטאים (רוב השכונה. דמות בולטת: ראב"ד ירושלים הרב משה שטרנבוך), ספרדים (דמות בולטת: הרב עובדיה יוסף), דתיים לאומיים וחסידים (בשכונה מתגורר אדמו"ר מסאווארן)
השכונה נמצאת על חורבות הכפר הערבי "דיר יאסין", שנכבש במהלך מלחמת העצמאות. כיום השכונה מאוכלסת ברוב חרדי ובו קהילת חב"ד.
בית הכנסת נמצא בפינה הגובלת עם שלוש שכונות, הר נוף, גבעת שאול, וקריית משה. בתחילה מתפללי בית הכנסת היו תושבי שלושת השכונות, וכיום, עם התפתחות הקהילות יש בית כנסת חב"ד נפרד לכל שכונה.
בשנת תשמ"ו פרצו לבית הכנסת ערבים והציתו את שלושת ספרי התורה שהיו במקום, בעקבות כך שלח הרבי מכתב בו הוראות עבור חברי הקהילה:
כמובן לכל לראש - כל שצריך לעשות כע"פ שו"ע [= כעל-פי שולחן-ערוך] ומנהגי ישראל - בכיו"ב היל"ת [= בכיוצא בזה היֹה לא תהיה]
ולכן צ"ל [= צריך להיות] שאלת רבני ירות"ו [= ירושלים תבנה ותכונן] (הבקיאים גם במנהגים הנ"ל).
כל הדרוש בנוגע להעיריה, המשטרה, ביטוח וכו' ועוד ועיקר - להשתדל ככל האפשרי
שביום ההלוי' יתחילו לכתוב ס"ת בהביהכ"נ [= ספר-תורה בהבית הכנסת] (מה טוב בסמיכות ממש למקום ארון הקודש - על כל פנים [= על כל פנים] ההתחלה),
וכן ללמוד כתת תשב"ר [= תינוקות של בית רבן] שם - בשעות הרגילות ללימוד זה בירות"ו [בירושלים תבנה ותכונן], ועל מנת להמשיך עד לאחר ל' [= 30] יום (בימים שלומדים כיו"ב בירו' [= כיוצא בזה בירושלים] - מה שאין כן בש"ק [= מה שאין כן בשבת קודש] וכו')
יתפללו שם בכל יום - על כל פנים פ"א [= פעם אחת] ביום - עד לאחרי החגים הבעל"ט [= הבאים עלינו לטובה],
יביאו לשם ספרי קודש על כל פנים במספר קצת יותר ממספר אלה שחסרו על ידי [= על-ידי] המאורע,
יסוד קרן גמ"ח [= גמילות חסדים] בהבית הכנסת ומה טוב נתינת גמ"ח הראשונה בפועל באותו היום [בהבית הכנסת]
להשתדל שבש"ק זה יתפללו שם גם ב"כ [= באי כח] עוד בית הכנסת שבירות"ו
להוסיף בשיעורי ש"ק זה שבבית הכנסת
סעודה הג' [= סעודה שלישית] ובאמירת דא"ח [= דברי אלוקים חיים. מאמר חסידות]. באם רגיל בלאה"כ [= בלאו הכי] - הוספה בזה
תקותי עפמרז"ל [= על פי מאמר רז"ל יגעת ומצאת - שימצאו אדם העורך ברית מילה בש"ק זה וישכנוהו לעשותו בביהכ"נ וישתתף הבית הכנסת בהוצאות הסעודה.
והשם יגדור פרצות כו', ומתאים לש"ק חזון במיוחד: תחזנה עינינו "בשובך לציון ברחמים" ב"ב, אכי"ר [= במהרה בימינו, אמן כן יהי רצון].
ההוצאות דכהנ"ל - כל החסר יושלח מכאן בעזה"י [= בעזרת ה' יתברך].
שעות ספורות לאחר הוונדליזם ביקר במקום ראש העיר דאז, מר טדי קולק, לראות את מידת הנזק. כשראה את ספרי התורה הקרועים הבטיח לדאוג לספר תורה חדש לבית הכנסת. בסמיכות לחג השבועות שנה לאחר מכן הוכנס ספר התורה בהשתתפות מר טדי ורבה הראשי של ירושלים דאז, הרב קוריץ.
זמן קצר לאחר האירוע, קיבל הרב שטרן, רב בית הכנסת אז, הוראה מהרבי לקרב את מר קולק "כי יש לו פינה חמה בלב לחב"ד". עם זאת, התבקש שלא להודיע לו שזה בשם הרבי.
בשנת תש"ס נסתיימה כתיבת הספר תורה שנכתב על פי ההוראה של הרבי, והוכנס לבית הכנסת.