צה"ל: הבדלים בין גרסאות בדף
(הוספת תמונות) |
מאין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | [[קובץ:אור לחייל 1.jpg|שמאל|ממוזער|250px|פעילות חב"דית עם חיילי צה"ל במסגרת ארגון 'אור לחייל']] | ||
[[קובץ:צה''ל בכפר חב''ד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חיילי צה"ל מתכנסים באוהל האירועים ב[[כפר חב"ד]] במסגרת סיור חוויתי לרגל חג הפסח]] | [[קובץ:צה''ל בכפר חב''ד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חיילי צה"ל מתכנסים באוהל האירועים ב[[כפר חב"ד]] במסגרת סיור חוויתי לרגל חג הפסח]] | ||
'''צבא הגנה לישראל''' (הידוע בעיקר ב[[ראשי תיבות]]: '''צה"ל'''), הוא הזרוע הצבאית המרכזית של [[מדינת ישראל]], המופקד על שמירת ביטחונה וריבונותה. | '''צבא הגנה לישראל''' (הידוע בעיקר ב[[ראשי תיבות]]: '''צה"ל'''), הוא הזרוע הצבאית המרכזית של [[מדינת ישראל]], המופקד על שמירת ביטחונה וריבונותה. |
גרסה מ־21:11, 12 ביוני 2013
![](/images/thumb/b/b5/%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9C_1.jpg/250px-%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9C_1.jpg)
![](/images/thumb/f/f6/%D7%A6%D7%94%27%27%D7%9C_%D7%91%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%27%27%D7%93.jpg/250px-%D7%A6%D7%94%27%27%D7%9C_%D7%91%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%27%27%D7%93.jpg)
צבא הגנה לישראל (הידוע בעיקר בראשי תיבות: צה"ל), הוא הזרוע הצבאית המרכזית של מדינת ישראל, המופקד על שמירת ביטחונה וריבונותה.
היסטוריית צה"ל
עד להקמתה של מדינת ישראל בשנת תש"ח פעלו בארץ שלושה ארגוני לוחמים יהודיים. האצ"ל (ארגון צבאי לאומי), ההגנה, והלח"י (לוחמי חירות ישראל).
עם הכרזת האו"ם על עצמאותה של מדינת ישראל, פרצה מלחמה בין תושביה הערביים של הארץ, לבין תושבי המדינה היהודית שהוקמה, שהסתיימה בניצחון היהודים, והשלטת הריבונות היהודית בכל שטחי מדינת ישראל.
במהלך המלחמה, כשבועיים לאחר הכרזת האו"ם, חתם ראש הממשלה הזמנית דוד בן גוריון על "פקודת צבא הגנה לישראל".
הצבא הוקם על התשתית הארגונית של ארגון 'ההגנה', ומיזג לתוכו את לוחמי ארגוני המחתרת האצ"ל והלח"י.
התייחסות הרבי לפעולות צה"ל
בשיחותיו, עסק הרבי פעמים רבות בנושא שלימות הארץ, וכחלק מכך התייחס לעיתים קרובות לפעולות השונות שנעשו על ידי הזרוע המבצעית של צה"ל, כשעל פי רוב הוא מגבה את פעולותיהם, וקורא למנהיגים הפוליטיים של מדינת ישראל שלא לערב פוליטיקה בענינים צבאיים, הנוגעים לשמירה על בטחונה ועל ריבונותה של מדינת ישראל ושלום תושביה.
מלחמת ששת הימים
![](/images/thumb/4/4c/%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%A0.jpg/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%A0.jpg)
![]() | ערך מורחב – מלחמת ששת הימים |
בתחילת הקיץ של שנת תשכ"ז צבאות ערב התכוננו למלחמה כולל על מדינת ישראל, מתוך מטרה לתקוף במספר חזיתות בו זמנית, ובכך למוטט את הצבא ולהביא להשמדתה וביטול ריבונותה של מדינת ישראל.
למרות ההערכות והתחזיות של מומחי הצבא בתקופה המתוחה של טרום המלחמה, וחשש קולקטיבי מתוצאות הרות אסון, הרבי ניבא בצורה ברורה שהקב"ה יוציא את עם ישראל מהמצב הקשה בנצחון גדול, והורה לנאשים ששאלו אותו שלא לעזוב את גבולות הארץ[1].
המלחמה שפרצה בכ"ו אייר, נמשכה ששה ימים בלבד, וכפי שהרבי צפה מראש - חרף כל תחזיות המומחים - צה"ל ניצח בכל החזיתות, ואף נחל הישגים נוספים דוגמת כיבוש שטח הכותל המערבי, רמת הגולן, עזה, מדבר סיני, חברון, קבר רחל, ומקומות נוספים.
הרבי ניצל את ההתרגשות הגדולה של תושבי הארץ מהנצחון המזהיר, ודרש מהחסידים לעשות השתדלות גדולה, שההתעוררות הכללית תנוצל לקיום מצוות, ושלח את חסידי חב"ד להתפרס בכל רחבי הארץ ולזכות עוברים ושבים בהנחת תפילין.
במקביל לפעילות הרוחנית שדרש מהחסידים, החל הרבי בפעילות נמרצת ליישב את השטחים ששוחררו במלחמה זו, ונלחם נגד הכוונה למסור אותם חזרה למדינות הערביות. הרבי הבהיר, שבאם לא יגרשו את הערבית מגבולותיה המורחבים של הארץ ויתנו להם אזרחות ישראלית, הם ישנו את פני המפה הדמוגרפית של ישראל, והדבר עלול להשפיע על תוצאות הבחירות.
מלחמת יום הכיפורים
![](/images/thumb/9/97/%D7%9E%D7%91%D7%A6%D7%A2%D7%99%D7%9D_%D7%98%D7%A0%D7%A7.jpg/250px-%D7%9E%D7%91%D7%A6%D7%A2%D7%99%D7%9D_%D7%98%D7%A0%D7%A7.jpg)
![]() | ערך מורחב – מלחמת יום הכיפורים |
מבצע אנטבה
בחודש סיון של שנת תשל"ו נחטף מטוס 'אייר פראנס' לאנטבה שבאוגנדה על ידי חוליית טרוריסטים, אשר החזיקו ביושבי המטוס כבני ערובה עד לשחרורם של חמישים ושלושה מחבלים, כשהם מציבים אולטימטום למילוי בקשתם ומעמידים בסכנה קיומית את חייהם של נוסעי המטוס.
במבצע הצלה מסובך ומורכב בפיקודו של יוני נתניהו[2], הצליחו לוחמי סיירת מטכ"ל לחלץ את הנוסעים החטופים, לשחרר אותם מהשבי, ולהחזירם לגבולות ישראל.
בשונה מחוגים אחרים שראו במבצע ההצלה 'מעשה שטן', היות שהלוחמים שעסקו בהצלת הנוסעים היו אנשים שאינם שומרי תורה ומצוות, הרבי ראה בכך הצלה ניסית, וקרא להתעוררות רוחנית בעקבות הנס הגדול שנעשה, תוך שהוא דוחה את טענותיו של רבי יואל טייטלבוים, האדמו"ר מסטמאר.
מלחמת לבנון הראשונה
בשנת תשמ"ב פרצה מלחמת לבנון הראשונה[3], בה נלחמו חיילות צה"ל עם צבא סוריה וארגוני הטרור הפלסטיניים שפעלו נגד ישראל משטח לבנון, וגרמה לכך שצה"ל ייכנס עם כוחות קרקעיים אל תוך גבולות לבנון, על מנת למגר את קיני הטרור הפלסטיניים.
לאחר שבוע של לחימה קרקעית בה הגיע צה"ל לעליונות צבאית בכיתורה של ביירות, בעקבות לחץ פוליטי עולמי, הפוליטיקאים הישראלים הורו להימנע מכיבוש ביירות בכח, דבר שגרם למלחמה מתישה שגרר את מותם של מאות חיילי צה"ל, ומנע את השמדתם הסופית של קיני הטרור בלבנון.
בתקופת ההמתנה בגבולות ביירות, זעק הרבי פעמים רבות על כך שהפוליטקאים לא נותנים למומחי הצבא לבצע את הנדרש מהם על פי הידע הצבאי והבטחוני שלהם, ובכך מסכנים את חייהם של החיילים[4].
בנוסף לכך הרבי הזהיר, שבאם לא יסיימו כעת את המלאכה, יצטרכו אחרי מספר שנים לחזור ולהילחם בשטח לבנון בתנאים קשים יותר, וללא עליונות צבאית, דבר שיגבה קרבנות נוספים הן מצד הערבים והן מצד היהודים. נבואה זו התבררה ברבות השנים כאמת מוחלטת, כשפרצה בשנת תשס"ו מלחמת לבנון השניה, במהלכה נהרגו מעל מאה וחמישים אזרחים וחיילי צה"ל[5].
מלחמת המפרץ
![]() | ערך מורחב – מלחמת המפרץ |
בכירי צה"ל והרבי
בכ' אדר א' תשמ"ד ביקר הרב הראשי לצה"ל הרב גד נבון אצל הרבי. במהלך הביקור הוזכר ספר התניא שהודפס בבית דפוס צבאי בארץ, בו הופיע סמל צה"ל לצד סמל קה"ת. הרב נבון יצא בהתרשמות עמוקה מהרבי, והורה לאנשים בסביבתו לעזור לאנשי חב"ד ככל הניתן[6].
כמו הרב נבון, ביקרו אצל הרבי בכירים נוספים דוגמת מאיר עמית (בעת כהונתו כראש המוסד), רחבעם זאבי (בעת כהונתו כאלוף בצה"ל), הרמטכ"ל משה לוי, האלוף רפי פרץ[7], תת אלוף רן פקר, האלוף יוסי בן חנן, ובכירים נוספים רבים[8], כולם העידו שהתרשמו עמוקות מידיעתו המפורטת של הרבי וראייתו הצבאית הרחבה, והתפעלו מהאכפתיות וההתעניינות שגילה הרבה כלפי כל פרט מהתנהלות המערכת הצבאית והיחס החיובי שהפגין כלפיה.
רבים מהמפגשים תועדו על ידי חברת המדיה החב"דית jem בסדרת ראיונות עם אלופי צה"ל ובכירים נוספים, ויצאו לאור בהפקת וידאו 'אמונה ובטחון - צבא ומודיעין'[9].
מצוייני צה"ל
![](/images/thumb/1/1e/%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%99%D7%A0%D7%99_%D7%A6%D7%94%D7%9C.jpg/250px-%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%99%D7%A0%D7%99_%D7%A6%D7%94%D7%9C.jpg)
![](/images/thumb/4/4d/%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%99_%D7%A6%D7%94%27%27%D7%9C.jpg/250px-%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%99_%D7%A6%D7%94%27%27%D7%9C.jpg)
![]() | ערך מורחב – מצויני צה"ל |
בכ"ג אב תשל"ו הגיעה קבוצה של מצוייני צה"ל לביקור בארצות הברית, ובמהלך הטיול הגיעו ל-770 להיפגש עם הרבי.
הרבי קיבל את הקבוצה בחביבות מיוחדת, נשא בפניהם דברים מעודדים, וחילק לכל אחד מהם דולר לצדקה ולברכה.
בתוך הדברים שאמר בפניהם הרבי, הסביר, שלדעתו הם לא צריכים להיקרא בשם 'נכי צה"ל', היות ששם זה נותן משמעות לוואי של אדם נחות וירוד, אלא הם צריכים להיקרא בשם "מצוייני צה"ל", דבר המורה על הכוחות המיוחדים שיש להם, ועל המסירות העצומה שהם הקריבו למען הגנתם של בני ישראל[10].
השירות בצה"ל
הרבי מתייחס באהדה רבה לכל אחד ואחד מהחיילים העוסקים בהגנת גבולות הארץ ובשמירה על תושביה. במכתבים רבים מציין הרבי עובדה זו, ומעורר את החיילים על הזכות הגדולה שיש להם, ועל האחריות הגדולה שהקב"ה הפקיד בידם, שצריכה לזרז אותם בקיום תורה ומצוות בכדי שתהיה להם הצלחה במילוי תפקידם[11].
לאורך ההיסטוריה של צה"ל, שירתו במסגרת הצבאית רבים מחסידי חב"ד, שאף השתתפו במלחמות ישראל וסייעו במאמץ המלחמתי להגנת גבולות הארץ, כשבהוראת הרבי הם מנצלים את הזמנים הפנויים להשפעה על חבריהם להתקרב ליהדות.
גיוס בני ישיבות
![](/images/thumb/5/57/%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D_%D7%97%D7%91%27%27%D7%93%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A6%D7%94%27%27%D7%9C.jpg/250px-%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D_%D7%97%D7%91%27%27%D7%93%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A6%D7%94%27%27%D7%9C.jpg)
![](/images/thumb/2/27/%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%97%D7%AA_%D7%92%D7%A8%D7%95%D7%96%D7%9E%D7%9F.jpg/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%97%D7%AA_%D7%92%D7%A8%D7%95%D7%96%D7%9E%D7%9F.jpg)
הרבי התייחס מספר פעמים לנושא של גיוס בני ישיבות, והורה ברורות שאין לגייס בחורי ישיבה. מלבד חשיבות העיסוק בתורה, לימוד התורה של תלמידי הישיבות שומר על יושבי ארץ הקודש לא פחות מהחיילים בחזית[12].
בשנת תשע"ג התעורר פולמוס מחודש סביב גיוסם של בני הישיבות, ורבני חב"ד יצאו בקריאה ברורה על על פי דברי הרבי, שאסור לתלמידי הישיבות בשום פנים ואופן להתגייס לצה"ל[13].
גיוס נשים
הרבי הביע דעתו פעמים רבות נגד גיוס נשים לצבא, והתבטא[14] שהדבר מזיק לצבא לא רק מבחינה דתית ומוסרית, אלא גם מבחינה טכנית ומבצעית, היות שהימצאותם של נשים בצבא גורם להתערבות של מתחים רגשיים בפעולות הצבאיות, ומפחית את כושר ההתרכזות של החיילים במשימה המבצעית שהוטלה עליהם.
הרבי פסק[15], כי החומרה של גיוס נשים לצבא מבחינה הלכתית הינו בגדר של 'אביזרייהו דגילוי עריות', ולדעת חלק מהפוסקים יש למסור על כך את הנפש, עד רמה של 'יהרג ואל יעבור'.
בנוסף לזה, הרבי מדגיש שהדבר נוגע במיוחד לצבא יהודי, בו נדרש הסיוע האלוקי, המותנה בשמירה על קדושת מחנות הצבא, כפי שמפורש בתורה שבכתב: "כי ה' אלוקיך מתהלך בקרב מחניך, להצילך ולתת אויביך לפניך, והיה מחניך קדוש, ולא יראה בך ערות דבר ושב מאחריך"[16].
הסכמים בקשר לנסיעה ל'קבוצה'
מסלול הלימודים החב"די השתנה בשנותיה הראשונות של קהילת חב"ד בארץ הקודש, ועוצב במהלך השנים עד שהגיע למתכונות הנוכחים, בהם לאחר הלימוד בבית הספר היסודי (ה'תלמוד תורה' בעגה החרדית), עובר הבחור ללמוד שלוש שנים בישיבה קטנה, ולאחר מכן שלוש שנים נוספות בישיבה גדולה. עם סיום המסלול, נוסעים הבחורים לשנה שלימה של לימודים בחצר הרבי, בישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770.
מסלול לימודים זה, יצר מצב בעייתי, בו הבחורים הצעירים שעדיין לא שירתו בצבא צריכים לקבל אישורי יציאה סדירים, ובכך לקבל אישור חריג המסדיר יציאת מחזור שלם של בחורים מישיבות חב"ד מידי שנה ללימודים בחצר הרבי.
לצורך כך, הפעיל הרבי מערכת שלמה של קשרים עם בכירי הממשל בארץ, וכתב מכתבים אישיים לאישים הנוגעים בדבר[17][18], על מנת לשכנע אותם להנפיק את האישור המיוחד לבחורי הישיבות החב"דיים.
בסופו של תהליך, הושג הסכם בין צה"ל לעסקנים החב"דיים, שבחור שיחתום על התחייבות לחזור לארץ בסיום השנה, יקבל אישור יציאה, ובחזרתו לארץ יהיה זכאי להיכנס שוב למסגרת הכללית של בחורי הישיבות 'תורתו אומנותו'.
הסכם זה התקיים משנות הכ"פים, ועד לשנת תשנ"ד. בשנת תשע"א, הושג הסכם חילופי[19][20], שיצר מהומות רבות[21][22].
מי שברך לחיילי צה"ל
למרות החשיבות הרבה המיוחסת לחיילי צה"ל העוסקים בהגנת העם והארץ, כשהם מעמדים את עצמם במצב של סכנת חיים יום יומית, וראויים לברכה, לפי מנהג חב"ד אין נוהגים לומר את הנוסח הקבוע שנוסח על ידי הרבנות הראשית[23].
הסיבה לכך היא מכיון שנוסח התפילה של חסידי חב"ד נתקן על ידי אדמו"ר הזקן, וישנה הקפדה רבה לא לשנות מנוסח התפילה, גם לא לצורך גדול[24].
פעילות חב"ד עם חיילי צה"ל
![](/images/thumb/0/03/%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%AA%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%AA_%D7%9E%D7%93%D7%95%D7%97%D7%AA_%D7%A2%D7%9C_%D7%93%D7%9E%D7%99_%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94_%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9C%D7%99_%D7%A6%D7%94%D7%9C_%D7%9E%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9E%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%91%D7%90%D7%95%D7%95%D7%99%D7%98%D7%A9.jpg/250px-%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%AA%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%AA_%D7%9E%D7%93%D7%95%D7%97%D7%AA_%D7%A2%D7%9C_%D7%93%D7%9E%D7%99_%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94_%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9C%D7%99_%D7%A6%D7%94%D7%9C_%D7%9E%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9E%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%91%D7%90%D7%95%D7%95%D7%99%D7%98%D7%A9.jpg)
![](/images/thumb/8/86/%D7%93%D7%9E%D7%99_%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94_%D7%9E%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D.jpg/250px-%D7%93%D7%9E%D7%99_%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94_%D7%9E%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D.jpg)
כבר בשנותיו הראשונות של צה"ל, היו מגיעים חסידי חב"ד למחנות הצבא, ופועלים עם החיילים במסגרות השונות במסירת שיעורי תורה, וחלוקת סופגניות, דמי חנוכה, משלוחי מנות, וחומר קריאה יהודי.
לקראת החגים, ובזמני מלחמה, הפעילות החב"דית במחנות צה"ל היתה מתוגברת בפעילים רבים נוספים, שהיו מתגייסים בהמוניהם כדי להצליח להגיע אל כל חיילי צה"ל ולהביא להם את שמחת החג ואת אור היהדות, ולחזק אותם על עמידתם במסירות נפש להגנת תושבי ארץ ישראל.
מכיון ותנועת חב"ד הסתמנה בציבור כגוף המרוחק מפוליטיקה, ושמרה על קשרים טובים עם אנשי השלטון וצמרת הממשל מכל גווני הקשת הציבורית, יכלו פעילי חב"ד להיכנס למחנות צה"ל ללא קשיים, ושערי המחנות היו נפתחים בפניהם, דבר שלא התאפשר לפעילים של תנועות אחרות.
הרבי עצמו הורה לחסידים בחלק מהפעילויות להשתדל להשיג אישור להסתובב במחנות עם מדי צה"ל[25].
קשיים לאחר ההתערבות בבחירות
לאחר מערכת הבחירות של שנת תשמ"ט בה הורה הרבי לחסידים להצביע בקלפי עבור מפלגת יהדות התורה, החלו תנועות שונות לדרוש במפגיע מצה"ל לאסור את כניסתם של פעילי חב"ד למחנות צה"ל לאור התערבותם בפוליטיקה, כחלק מהחוק הצבאי האוסר את כניסתם של פעילים פוליטיים לבסיסי צה"ל.
למרות המכשולים השונים שהתעוררו, חסידי חב"ד ממשיכים עד היום להיכנס למחנות צה"ל באישור הדרג הצבאי העליון, כשפעילותם מותנית התלוות של אנשי הרבנות הראשית, האמורים לפקח שהפעילות לא תחרוג מהכללים שנקבעו על ידי המטכ"ל הצבאי[26].
הדפסת תניא בבסיסי צה"ל
מטה לגיבורי צה"ל
צעירי אגודת חב"ד בישראל, מפעילים מטה מיוחד למען אלמנות צה"ל[27] וילדי החיילים שנהרגו במלחמות ישראל[28], המנוהל על ידי הרב מנחם קוטנר.
המטה פועל בסיוע כלכלי לבני המשפחות השכולות, ביקור אנשים שנפצעו בפעולות טרור לקראת חגי ומועדי ישראל, ודאגה לשבתות אירוח מיוחדות[29], ארגון קייטנות וימי כיף לילדי המשפחות[30], ועוד.
אור לחייל
![]() | ערך מורחב – אור לחייל |
ארגון אור לחייל המנוהל על ידי הרב מנחם אופן, הינו ארגון ללא מטרות רווח, שהוקם על ידי הרב אופן בשנת תשס"ו בעקבות הצלתו באופן ניסי מירי פלסטינים בדרכו למבצעים בעיר האבות חברון.
הארגון פועל מטעם 'האגודה למען החייל', ומארגן פעילויות חברתיות לחיילי צה"ל ברוח היהדות, מפיק עלונים חודשיים[31], מחלק תפילין לחיילים המתחייבים להניחם מידי יום חול[32], ופעולות הווי נוספות[33].
קישורים חיצוניים
- תגובת הרבי לאמירה: ישנם בעלי בתים שלא מרוצים מכך שישנם תלמידים שלא הולכים לצבא החל מהדקה ה-3:45
- דעת הרבי בנוגע לגיוס נשים לצה"ל. באתר צעירי חב"ד.
- חב"ד הולכים לצבא. האומנם?! שניאור חביב
שגיאות פרמטריות בתבנית:הערות שוליים
פרמטרים [ טורים ] לא מופיעים בהגדרת התבנית ==הערות שוליים==
- ↑ אגרות קודש חלק כד אגרת ט'שיז.
- ↑ שעל שמו נקרא מבצע החילוץ בשם 'מבצע יונתן'.
- ↑ נקראה גם בשם 'מבצע שלום הגליל', או בראשי תיבות - של"ג.
- ↑ הקלטות ותרגום מילולי מהשיחות שנאמרו בימי החול: שיחת כ"ב סיון תשמ"ב, שיחת ליל ג' תמוז תשמ"ב, שיחת ז' תמוז תשמ"ב, שיחת י"ג תמוז תשמ"ב
- ↑ האלוף יהושע שגיא ראש אגף המודיעין בזמן מלחמת לבנון: הרבי צדק בכל דבריו! - אתר הגאולה.
- ↑ הרב גד נבון הורה לי: תעזור לחב"ד ככל שתוכל.
- ↑ האלוף רפי פרץ בראיון בלעדי ל-col.
- ↑ זאת מלבד חלופות המכתבים הרבות שהתקיימו בין הרבי לבכירי צה"ל.
- ↑ יצאה לאור ההפקה החדשה מבית jem: 'אמונה ובטחון צבא ומודיעין'. אתר שטורעם.נט.
- ↑ שיחת יום כ"ג אב תשל"ו לקבוצה של "מצוייני צה"ל באתר צעירי חב"ד.
- ↑ מכתב ט"ו באב תשכ"ט, ז' אלול תשכ"ט, ט"ו באב תש"ל, ועוד.
- ↑ מכתב מר"ח אלול תשכ"א
- ↑ מכתב רבני חב"ד
- ↑ אגרות קודש חלק טו, עמוד רנב.
- ↑ אגרות קודש חלק כג עמוד סא.
- ↑ דברים כג, טו.
- ↑ דברי הרבי למר שניאור זלמן רובשוב (שז"ר) שכיהן באותם שנים כפרזידנט של מדינת ישראל, התפרסמו בספר נשיא וחסיד של החוקר נפתלי קראוס (עמוד 238).
- ↑ מכתב הרבי למנחם בגין
- ↑ בלעדי: הצבא יאפשר נסיעת בחורים לשנת 'הקבוצה'
- ↑ הסכם חדש מאפשר את נסיעת התלמידים ל'קבוצה' - כל הפרטים באתר col.
- ↑ שערוריה:עשרות בחורים חב"דים ישבו בכלא בגלל יריבות אישית
- ↑ שערוריה: מגעים עם צה"ל לגיוס תלמידי ישיבות חב"ד
- ↑ הניסוח הראשוני של התפילה נערך על ידי הרב הראשי הרב שלמה גורן, להבדיל מנוסח ה'תפילה לשלום המדינה' שנוסח על ידי הרב הראשי יצחק אייזיק הרצוג.
- ↑ מסיבה זו חסידי חב"ד אינם אומרים 'מי שברך' באופן קבוע גם לרבי, למרות שהוא יקר ואהוב על ידם.
- ↑ תלבשו מדי צה"ל כשתגיעו לבסיסים - אתר col.
- ↑ מה אתם רוצים מחב"ד?! - פרוטוקולים מישיבות הכנסות הדנות בפעילות חב"ד במחנות צה"ל - אתר שטורעם.
- ↑ כך החלה הפעילות של חב"ד עם אלמנות צה"ל
- אתר col.
- ↑ בשנים האחרונות הורחבה פעילות הסיוע גם עבור נפגעי פעולות איבה ובני משפחותיהם.
- ↑ שבת אירוח לנפגעי הטרור בארגון צעירי אגודת חב"ד - אתר שטורעם.
- ↑ יתומי השכול ופעולות האיבה בקייטנות חב"ד - אתר col.
- ↑ 'אור לחייל' - מנת יהדות לחיילי צה"ל תצלום העלון
- ↑ ארגון אור לחייל מחלק מאה זוגות תפילין מידי חודש
- ↑ כתב הערוץ הראשון איתי רפפורט על פעילות ארגון 'אור לחייל'
אתר שטורעם