סמיליאן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
(3 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 3: | שורה 3: | ||
בעיירה התקיימה עד השואה קהילה יהודית וחסידית חשובה. | בעיירה התקיימה עד השואה קהילה יהודית וחסידית חשובה. | ||
== | ==היסטוריה== | ||
בתקופת נשיאותו של [[אדמו"ר הזקן]] בכדי להכשיר את הקרקע ל[[ויכוח מינסק]] הידוע, נשלחו בחשאי מטעמו כ-16 אברכים חסידי חב"ד מהערים [[שוונציאן]] וסמיליאן שהתחזו למגידים, שעברו מעיירה לעיירה ועוררו את הקהילות על ההכרח בקיום ויכוח עם החסידים. | בתקופת נשיאותו של [[אדמו"ר הזקן]] בכדי להכשיר את הקרקע ל[[ויכוח מינסק]] הידוע, נשלחו בחשאי מטעמו כ-16 אברכים חסידי חב"ד מהערים [[שוונציאן]] וסמיליאן שהתחזו למגידים, שעברו מעיירה לעיירה ועוררו את הקהילות על ההכרח בקיום ויכוח עם החסידים. | ||
שורה 9: | שורה 9: | ||
[[אדמו"ר הצמח צדק]] היה עורך מזמן לזמן נסיעות בעיירות הרחוקות, בהם היה אומר תורה ברבים ומקבל את החסידים ל[[יחידות]]. אודות הנסיעות האלו ידוע לנו, בעיקר, על ידי כותרות המאמרים, שנרשם בהם התאריך והמקום שבו נאמרו. בקיץ [[תקצ"ז]] נסע לעיירות: [[באייעוו]] (לחתונה), [[ראהאטשוב]], [[דובראוונא]], סמיליאן וחזרה לדובראוונא{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/arum/chabad-russia-czarit/5/4.htm?q=דובראוונא תולדות חב"ד ברוסיא הצארית, דור שלישי אדמו"ר הצמח צדק, רשימת מאמרי דא"ח].}}. | [[אדמו"ר הצמח צדק]] היה עורך מזמן לזמן נסיעות בעיירות הרחוקות, בהם היה אומר תורה ברבים ומקבל את החסידים ל[[יחידות]]. אודות הנסיעות האלו ידוע לנו, בעיקר, על ידי כותרות המאמרים, שנרשם בהם התאריך והמקום שבו נאמרו. בקיץ [[תקצ"ז]] נסע לעיירות: [[באייעוו]] (לחתונה), [[ראהאטשוב]], [[דובראוונא]], סמיליאן וחזרה לדובראוונא{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/arum/chabad-russia-czarit/5/4.htm?q=דובראוונא תולדות חב"ד ברוסיא הצארית, דור שלישי אדמו"ר הצמח צדק, רשימת מאמרי דא"ח].}}. | ||
ברשימה המפורסמת{{הערה|"התמים" חוברת ב' ע' קכו. הובאה ב[[קונטרס בית רבינו שבבבל]] הערה 74. ספר היחידות עמ' 3 ואילך.}} של החסיד ר' [[אברהם דובער מבברויסק]] על נסיעתו בילדותו אל [[אדמו"ר הצמח צדק]] ל[[ליובאוויטש]]{{הערה|לקראת חג השבועות תקצ"ב.}}, מתואר כיצד החסידים בדרכם לליובאוויטש עברו בין היתר בסמיליאן שם הצטרפו למסע עגלות נוספות וקבוצות הולכי רגל, ובכל מקום שמחה ויום טוב. | |||
בתקופת נשיאותו של [[אדמו"ר הרש"ב]] בשנת [[תער"ב]] החל לכהן ברבנות בעיירה הרב [[יחזקאל אברמסקי]], בהשתדלותו של אדמו"ר הרש"ב. באותה תקופה הקהילה היהודית בעיירה מנתה כ-1,700 נפש. בין השנים תרע"ה-תרפ"ג כיהן בעיירה ברבנות הרב יוסף אליהו הנקין. | בתקופת נשיאותו של [[אדמו"ר הרש"ב]] בשנת [[תער"ב]] החל לכהן ברבנות בעיירה הרב [[יחזקאל אברמסקי]], בהשתדלותו של אדמו"ר הרש"ב. באותה תקופה הקהילה היהודית בעיירה מנתה כ-1,700 נפש. בין השנים תרע"ה-תרפ"ג כיהן בעיירה ברבנות הרב יוסף אליהו הנקין. | ||
שורה 17: | שורה 19: | ||
*הרב [[אלחנן חן]] - מחסידי אדמו"ר הזקן, אבי משפחת חן החב"דית ובנו ר' [[פרץ חן]], תושבי העיירה | *הרב [[אלחנן חן]] - מחסידי אדמו"ר הזקן, אבי משפחת חן החב"דית ובנו ר' [[פרץ חן]], תושבי העיירה | ||
*ר' [[ישראל מדוברובנה]] מחסידי אדמו"ר הזקן | *ר' [[ישראל מדוברובנה]] מחסידי אדמו"ר הזקן | ||
*ר' [[יעקב מסמיליאן]] - שד"ר, מחסידי אדמו"ר הזקן תושב העיירה | |||
{{עיירות ברוסיה הלבנה}} | {{עיירות ברוסיה הלבנה}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה אחרונה מ־19:56, 5 באוגוסט 2024
סמיליאן (סמוליאני, Смаляны) היא עיירה בבלארוס, צפונית מזרחית לאורשה, באמצע הדרך שבין מוהילב וויטבסק.
בעיירה התקיימה עד השואה קהילה יהודית וחסידית חשובה.
היסטוריה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בתקופת נשיאותו של אדמו"ר הזקן בכדי להכשיר את הקרקע לויכוח מינסק הידוע, נשלחו בחשאי מטעמו כ-16 אברכים חסידי חב"ד מהערים שוונציאן וסמיליאן שהתחזו למגידים, שעברו מעיירה לעיירה ועוררו את הקהילות על ההכרח בקיום ויכוח עם החסידים.
לאחר הויכוח הגיע אדמו"ר הזקן ממינסק לסמיליאן שהייתה מקום תורה. הרבי עשה אז בסמיליאן מניין חסידים ור' אברהם בירך מסמיליאן היה אחד מהם[1].
אדמו"ר הצמח צדק היה עורך מזמן לזמן נסיעות בעיירות הרחוקות, בהם היה אומר תורה ברבים ומקבל את החסידים ליחידות. אודות הנסיעות האלו ידוע לנו, בעיקר, על ידי כותרות המאמרים, שנרשם בהם התאריך והמקום שבו נאמרו. בקיץ תקצ"ז נסע לעיירות: באייעוו (לחתונה), ראהאטשוב, דובראוונא, סמיליאן וחזרה לדובראוונא[2].
ברשימה המפורסמת[3] של החסיד ר' אברהם דובער מבברויסק על נסיעתו בילדותו אל אדמו"ר הצמח צדק לליובאוויטש[4], מתואר כיצד החסידים בדרכם לליובאוויטש עברו בין היתר בסמיליאן שם הצטרפו למסע עגלות נוספות וקבוצות הולכי רגל, ובכל מקום שמחה ויום טוב.
בתקופת נשיאותו של אדמו"ר הרש"ב בשנת תער"ב החל לכהן ברבנות בעיירה הרב יחזקאל אברמסקי, בהשתדלותו של אדמו"ר הרש"ב. באותה תקופה הקהילה היהודית בעיירה מנתה כ-1,700 נפש. בין השנים תרע"ה-תרפ"ג כיהן בעיירה ברבנות הרב יוסף אליהו הנקין.
בין מלחמות העולם הצטמצמה הקהילה היהודית בעיירה לכ-900 נפש. בחודש תמוז תש"א נכבשה העיירה בידי הצבא הגרמני שהטיל גזירות שונות על היהודים ובהמשך ריכז קרוב ל-800 יהודי העיירה והפליטים היהודים שהגיעו אליה בגטו מוקף גדר תיל, בו מתו רבים מהם מרעב ומקור, תוך הוצאה להורג של יהודים שנמצאו לא כשירים לעבודה. בחול המועד פסח, ח"י ניסן תש"ב (5 באפריל 1942) רצחו גרמנים ושוטרים מקומיים כ-560 יהודים שנותרו בגטו בסמוך לעיירה. ה' יקום דמם.
חסידי חב"ד בעיירה[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב אלחנן חן - מחסידי אדמו"ר הזקן, אבי משפחת חן החב"דית ובנו ר' פרץ חן, תושבי העיירה
- ר' ישראל מדוברובנה מחסידי אדמו"ר הזקן
- ר' יעקב מסמיליאן - שד"ר, מחסידי אדמו"ר הזקן תושב העיירה
עיירות ברוסיה הלבנה | |
---|---|
| |
עיירות ברוסיה • עיירות באוקראינה • עיירות בליטא • עיירות בלטביה • ערים בפולין |
הערות שוליים
- ↑ לקוטי דיבורים א עמ' קלב.
- ↑ תולדות חב"ד ברוסיא הצארית, דור שלישי אדמו"ר הצמח צדק, רשימת מאמרי דא"ח.
- ↑ "התמים" חוברת ב' ע' קכו. הובאה בקונטרס בית רבינו שבבבל הערה 74. ספר היחידות עמ' 3 ואילך.
- ↑ לקראת חג השבועות תקצ"ב.