ישראל אברהם פרטיגול: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
(56 גרסאות ביניים של 19 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:אליעזר זוסיא פרטיגול עם בנו ישראל אברהם.JPG|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[אליעזר זוסיא פרטיגול]] (משמאל) עם בנו הרב ישראל אברהם (מימין) - ה[[אדמו"ר]] | [[קובץ:האדמור מסקולען.jpg|ממוזער|האדמו"ר]] | ||
'''רבי ישראל אברהם פרטיגול''' הוא ה[[אדמו"ר]] השני מסקולען, בנו של רבי [[אליעזר זוסיא פרטיגול]] מייסד חסידות סקולען וידיד [[חסידות חב"ד]]. | [[קובץ:אליעזר זוסיא פרטיגול עם בנו ישראל אברהם.JPG|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[אליעזר זוסיא פרטיגול]] (משמאל) עם בנו הרב ישראל אברהם (מימין) - ה[[אדמו"ר]] השני מסקולען]] | ||
'''רבי ישראל אברהם פרטיגול'''{{הערה|מקור השם "פרטיגול" הוא מפני שהמשפחה מוצאה מגולי פורטוגל אשר השתקעו ב[[רוסיה]].}} ([[י"ח בסיון]] [[תרפ"ג]] – [[כ"ה אדר]] ב' [[תשע"ט]]) היה ה[[אדמו"ר]] השני מסקולען, בנו של רבי [[אליעזר זוסיא פרטיגול]] מייסד חסידות סקולען וידיד [[חסידות חב"ד]]. | |||
== | ==תולדות חיים== | ||
הרב פרטיגול נולד ב[[י"ח בסיון]] [[תרפ"ג]] לרבי [[אליעזר זוסיא פרטיגול|אליעזר זוסיא]] ושיינא רחל פרטיגול. לאחר [[מלחמת העולם השנייה]] פעל יחד עם אביו להצלת יהודים ובעיקר ילדים יתומים. ביום [[א' בניסן]] שנת [[תשי"ט]] נכלא יחד עם אביו ופעילותם הופסקה. חמישה חודשים ישבו בכלא ובצינוק וסבלו [[יסורים]] קשים. ב[[יום שישי]] ערב [[שבת קודש]] 'נחמו' שנת תשי"ט הם שוחררו{{הערה|היה זה כשר' אליעזר זוסיא היה באמירת "הודו" שב[[תפילת המנחה]] של ערב שבת. כשאחז במילים "יוציאם מחושך וצלמות", נפתחה הדלת והוא התבשר על שחרורו.}}, אך מאחר שלא רצו לחלל שבת הושארו בכלא עוד כמה ימים. | |||
בהקדמה לספרו "שם ושארית ישראל" שהוציא הרב פורטיגול מכתבי אביו, הוא מתאר את המאסר: {{ציטוטון|וממש היה כפסע ביני לבין המות, כי לא היה דרך הטבע להנצל מהם, ובדרך נס ממש נצלנו ממוות לחיים}}. כעבור שנה, ביום [[א' בניסן]] שנת [[תש"כ]], יצא יחד עם אביו מרומניה והתיישב בשכונת [[קראון הייטס]] ב[[ברוקלין]] שב[[ניו יורק]], שם פתח אביו בית כנסת והמשיך בפעולותיו להצלת יהודי רומניה. | |||
ב[[כ"ה באדר ב']] [[תשע"ט]] לאחר מחלה ואישפוז ארוך מצבו הרפואי התדרדר והוא נפטר בגיל 95 כשהוא נחשב לזקן האדמו"רים באותו עת. | |||
==קשריו עם חב"ד== | |||
[[קובץ:זלמן אבלסקי ואדמור מסקולען.jpg|שמאל|ממוזער|250px| רבי ישראל אברהם פרטיגול עם [[שליח]] [[הרבי]] ל[[מולדובה]], הרב [[זלמן טוביה אבלסקי]] ([[אייר]] [[תשע"א]])]] | [[קובץ:זלמן אבלסקי ואדמור מסקולען.jpg|שמאל|ממוזער|250px| רבי ישראל אברהם פרטיגול עם [[שליח]] [[הרבי]] ל[[מולדובה]], הרב [[זלמן טוביה אבלסקי]] ([[אייר]] [[תשע"א]])]] | ||
בשנת [[תשמ"ח]] הגיע רבי ישראל אברהם לנחם את [[הרבי]] על פטירת רעייתו, מרת [[חיה מושקא שניאורסון (אשת אדמו"ר שליט"א)|חיה מושקא שניאורסון]]. הם שוחחו בעניין מה שנאמר "ואל עפר תשוב"{{הערה|בנושא "ואל עפר תשוב" אמר הרבי: {{ציטוטון|בהכרח לומר שהמעבר ד"ואל עפר תשוב", אינו אלא כדי שעל ידי זה יתוסף עוד יותר בקיום ה[[מצוות]], שהרי לאחר [[תחיית המתים]] יהיה קיום המצוות בתכלית השלימות, כמצות רצונך. אמנם בימים אלו יוצאים ידי חובת "ואל עפר תשוב" באופן ד"[[נשמה|נשמות]] בגופים" - על ידי עבודת ה[[ביטול]] דונפשי כעפר לכל תהיה".}}}} במהלך הביקור אמר לו הרבי: | |||
בשנת [[תשמ"ח]] הגיע רבי ישראל אברהם לנחם את [[הרבי]] על פטירת רעייתו, מרת [[חיה מושקא שניאורסון (אשת אדמו"ר שליט"א)|חיה מושקא שניאורסון]]. במהלך הביקור אמר לו הרבי: | |||
{{ציטוט|מרכאות=כן| | {{ציטוט|מרכאות=כן| | ||
|מקור= | |מקור= | ||
|תוכן= | |תוכן=בוודאי ידוע לכם על דבר הקשר שהיה בין [[ליובאוויטש]] וסקולן בפעולות שנעשו ב[[רוסיה|מדינה ההיא]].}} | ||
מידי שנה שלח הרב פרטיגול את הרב ירחמיאל זלצר, נציגו לחגיגת [[סיום הרמב"ם]] ב[[קראון הייטס]]. מדברי הרב זלצר בסיומי [[משנה תורה לרמב"ם|הרמב"ם]] בשם רבו האדמו"ר רבי ישראל אברהם פרטיגול מסקולן (בשנים [[תש"נ]] עד [[תשנ"ד]]): | |||
מידי שנה | |||
{{ציטוט|מרכאות=כן| | {{ציטוט|מרכאות=כן| | ||
|מקור= | |מקור= | ||
|תוכן=יזכה | |תוכן=יזכה הרבי מליובאוויטש להנהיג את העולם עד ביאת [[משיח צדקנו]] במהרה בימינו אמן.. הנני מסיים במילוי שליחותי מאת אדמו"ר מסקולן שליט"א שביקשני למסור את ברכתו, שכל מעשיה של ליובאוויטש ל[[תורה]] ו[[יהדות]] יהיו בהצלחה רבה, ברכה מיוחדת לכבוד-קדושת האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א שיזכה בתוך כלל ישראל ללכת לקראת משיח צדקנו במהרה בימינו אמן. "האדמו"ר מסקולען שליט"א בקשני למסור את ברכתו: ברוכים יהיו כל לומדי [[משנה תורה לרמב"ם|הרמב"ם]] די בכל אתר ואתר, וברוך יהיה האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א שיתרפא ברפואה שלימה, ויזכה להוביל את כלל ישראל לגאולה שלימה. | ||
}} | }} | ||
בשנת [[תשע"א]], במהלך ביקורו ב[[מולדובה]], ביקר ב[[מוסדות חב"ד]] בעיר ו[[התוועדות|התוועד]] עם [[שליח]] [[הרבי]] | בשנת [[תשע"א]], במהלך ביקורו ב[[מולדובה]], ביקר ב[[מוסדות חב"ד]] בעיר הבירה [[קישינב]] ו[[התוועדות|התוועד]] עם ידיד נעוריו [[שליח]] [[הרבי]] ורבה הראשי של מולדובה הרב [[זלמן טוביה אבלסקי]] - שיחדיו למדו ופעלו להצלת יהודים ברומניה הקומניסטית. בהתוועדות העלו זכרונות מהתקופה ההיא. | ||
ב[[אייר]] [[תשע"ב]] קיבל לביקור מספר רבנים חב"דיים במעונו והזמינם לכנס אחדות העוסק בנזקי האינטרנט, מלבד ההזמנה הוא שוחח עימם על קשריו עם הרבי{{הערה|{{קישור חבד און ליין|68626|האדמו"ר מסקולען קרא לחב"ד להשתתף בכנס נגד האינטרנט||ט"ז אייר תשע"ב}}}}. | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[רבי אליעזר זוסיא פרטיגול]] | *[[רבי אליעזר זוסיא פרטיגול]] | ||
==קישורים | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=61878 ביקורו של האדמו"ר מסקולען | *[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=61878 ביקורו של האדמו"ר מסקולען בחב"ד ליובאוויטש במולדובה]{{תמונה}} - {{אינפו}} | ||
{{סדרה|הקודם=האדמו"ר רבי [[אליעזר זוסיא פרטיגול]]|רשימה=אדמו"רי [[סקולן]]|שנה=[[תרפ"ג]] - [[תשע"ט]]|הבא= האדמו"ר רבי ישעיה יעקב פרטיגול}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה: | {{מיון רגיל:פרטיגול, ישראל אברהם}} | ||
[[קטגוריה:אדמו"רי סקולען]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרפ"ג]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"ט]] |
גרסה אחרונה מ־13:55, 14 ביולי 2024
![](/images/thumb/c/cc/%D7%94%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg/300px-%D7%94%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg)
רבי ישראל אברהם פרטיגול[1] (י"ח בסיון תרפ"ג – כ"ה אדר ב' תשע"ט) היה האדמו"ר השני מסקולען, בנו של רבי אליעזר זוסיא פרטיגול מייסד חסידות סקולען וידיד חסידות חב"ד.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב פרטיגול נולד בי"ח בסיון תרפ"ג לרבי אליעזר זוסיא ושיינא רחל פרטיגול. לאחר מלחמת העולם השנייה פעל יחד עם אביו להצלת יהודים ובעיקר ילדים יתומים. ביום א' בניסן שנת תשי"ט נכלא יחד עם אביו ופעילותם הופסקה. חמישה חודשים ישבו בכלא ובצינוק וסבלו יסורים קשים. ביום שישי ערב שבת קודש 'נחמו' שנת תשי"ט הם שוחררו[2], אך מאחר שלא רצו לחלל שבת הושארו בכלא עוד כמה ימים.
בהקדמה לספרו "שם ושארית ישראל" שהוציא הרב פורטיגול מכתבי אביו, הוא מתאר את המאסר: "וממש היה כפסע ביני לבין המות, כי לא היה דרך הטבע להנצל מהם, ובדרך נס ממש נצלנו ממוות לחיים". כעבור שנה, ביום א' בניסן שנת תש"כ, יצא יחד עם אביו מרומניה והתיישב בשכונת קראון הייטס בברוקלין שבניו יורק, שם פתח אביו בית כנסת והמשיך בפעולותיו להצלת יהודי רומניה.
בכ"ה באדר ב' תשע"ט לאחר מחלה ואישפוז ארוך מצבו הרפואי התדרדר והוא נפטר בגיל 95 כשהוא נחשב לזקן האדמו"רים באותו עת.
קשריו עם חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/d/db/%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%90%D7%91%D7%9C%D7%A1%D7%A7%D7%99_%D7%95%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg/250px-%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%90%D7%91%D7%9C%D7%A1%D7%A7%D7%99_%D7%95%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg)
בשנת תשמ"ח הגיע רבי ישראל אברהם לנחם את הרבי על פטירת רעייתו, מרת חיה מושקא שניאורסון. הם שוחחו בעניין מה שנאמר "ואל עפר תשוב"[3] במהלך הביקור אמר לו הרבי:
בוודאי ידוע לכם על דבר הקשר שהיה בין ליובאוויטש וסקולן בפעולות שנעשו במדינה ההיא.
מידי שנה שלח הרב פרטיגול את הרב ירחמיאל זלצר, נציגו לחגיגת סיום הרמב"ם בקראון הייטס. מדברי הרב זלצר בסיומי הרמב"ם בשם רבו האדמו"ר רבי ישראל אברהם פרטיגול מסקולן (בשנים תש"נ עד תשנ"ד):
יזכה הרבי מליובאוויטש להנהיג את העולם עד ביאת משיח צדקנו במהרה בימינו אמן.. הנני מסיים במילוי שליחותי מאת אדמו"ר מסקולן שליט"א שביקשני למסור את ברכתו, שכל מעשיה של ליובאוויטש לתורה ויהדות יהיו בהצלחה רבה, ברכה מיוחדת לכבוד-קדושת האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א שיזכה בתוך כלל ישראל ללכת לקראת משיח צדקנו במהרה בימינו אמן. "האדמו"ר מסקולען שליט"א בקשני למסור את ברכתו: ברוכים יהיו כל לומדי הרמב"ם די בכל אתר ואתר, וברוך יהיה האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א שיתרפא ברפואה שלימה, ויזכה להוביל את כלל ישראל לגאולה שלימה.
בשנת תשע"א, במהלך ביקורו במולדובה, ביקר במוסדות חב"ד בעיר הבירה קישינב והתוועד עם ידיד נעוריו שליח הרבי ורבה הראשי של מולדובה הרב זלמן טוביה אבלסקי - שיחדיו למדו ופעלו להצלת יהודים ברומניה הקומניסטית. בהתוועדות העלו זכרונות מהתקופה ההיא.
באייר תשע"ב קיבל לביקור מספר רבנים חב"דיים במעונו והזמינם לכנס אחדות העוסק בנזקי האינטרנט, מלבד ההזמנה הוא שוחח עימם על קשריו עם הרבי[4].
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
הקודם: האדמו"ר רבי אליעזר זוסיא פרטיגול |
אדמו"רי סקולן תרפ"ג - תשע"ט |
הבא: האדמו"ר רבי ישעיה יעקב פרטיגול |
הערות שוליים
- ↑ מקור השם "פרטיגול" הוא מפני שהמשפחה מוצאה מגולי פורטוגל אשר השתקעו ברוסיה.
- ↑ היה זה כשר' אליעזר זוסיא היה באמירת "הודו" שבתפילת המנחה של ערב שבת. כשאחז במילים "יוציאם מחושך וצלמות", נפתחה הדלת והוא התבשר על שחרורו.
- ↑ בנושא "ואל עפר תשוב" אמר הרבי: "בהכרח לומר שהמעבר ד"ואל עפר תשוב", אינו אלא כדי שעל ידי זה יתוסף עוד יותר בקיום המצוות, שהרי לאחר תחיית המתים יהיה קיום המצוות בתכלית השלימות, כמצות רצונך. אמנם בימים אלו יוצאים ידי חובת "ואל עפר תשוב" באופן ד"נשמות בגופים" - על ידי עבודת הביטול דונפשי כעפר לכל תהיה"."
- ↑ האדמו"ר מסקולען קרא לחב"ד להשתתף בכנס נגד האינטרנט - באתר
ט"ז אייר תשע"ב