סמיליאן: הבדלים בין גרסאות בדף
(הוספת ערך) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 11: | שורה 11: | ||
[[אדמו"ר הצמח צדק]] היה עורך מזמן לזמן נסיעות בעיירות הרחוקות, בהם היה אומר תורה ברבים ומקבל את החסידים ל[[יחידות]]. אודות הנסיעות האלו ידוע לנו, בעיקר, על ידי כותרות המאמרים, שנרשם בהם התאריך והמקום שבו נאמרו. בקיץ [[תקצ"ז]] נסע לעיירות: [[באייעוו]] (לחתונה), [[ראהאטשוב]], [[דובראוונא]], סמיליאן וחזרה לדובראוונא{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/arum/chabad-russia-czarit/5/4.htm?q=דובראוונא תולדות חב"ד ברוסיא הצארית, דור שלישי אדמו"ר הצמח צדק, רשימת מאמרי דא"ח].}}. | [[אדמו"ר הצמח צדק]] היה עורך מזמן לזמן נסיעות בעיירות הרחוקות, בהם היה אומר תורה ברבים ומקבל את החסידים ל[[יחידות]]. אודות הנסיעות האלו ידוע לנו, בעיקר, על ידי כותרות המאמרים, שנרשם בהם התאריך והמקום שבו נאמרו. בקיץ [[תקצ"ז]] נסע לעיירות: [[באייעוו]] (לחתונה), [[ראהאטשוב]], [[דובראוונא]], סמיליאן וחזרה לדובראוונא{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/arum/chabad-russia-czarit/5/4.htm?q=דובראוונא תולדות חב"ד ברוסיא הצארית, דור שלישי אדמו"ר הצמח צדק, רשימת מאמרי דא"ח].}}. | ||
בתקופת נשיאותו של [[אדמו"ר הרש"ב]] בשנת [[תער"ב]] החל לכהן ברבנות בעיירה הרב [[יחזקאל אברמסקי]], בהשתדלותו של אדמו"ר הרש"ב. | בתקופת נשיאותו של [[אדמו"ר הרש"ב]] בשנת [[תער"ב]] החל לכהן ברבנות בעיירה הרב [[יחזקאל אברמסקי]], בהשתדלותו של אדמו"ר הרש"ב. באותה תקופה הקהילה היהודית בעיירה מנתה כ-1,700 נפש. בין השנים תרע"ה-תרפ"ג כיהן בעיירה ברבנות הרב יוסף אליהו הנקין. | ||
בין מלחמות העולם הצטמצמה הקהילה היהודית בעיירה לכ-900 נפש. בחודש תמוז [[תש"א]] נכבשה העיירה בידי הצבא הגרמני שהטיל גזירות שונות על היהודים ובהמשך ריכז קרוב ל-800 יהודי העיירה והפליטים היהודים שהגיעו אליה בגטו מוקף גדר תיל, בו מתו רבים מהם מרעב ומקור, תוך הוצאה להורג של יהודים שנמצאו לא כשירים לעבודה. בחול המועד פסח, ח"י ניסן [[תש"ב]] (5 באפריל 1942) רצחו גרמנים ושוטרים מקומיים כ-560 יהודים שנותרו בגטו בסמוך לעיירה. ה' יקום דמם. | |||
==חסידי חב"ד בעיירה== | ==חסידי חב"ד בעיירה== |
גרסה מ־07:19, 5 באוגוסט 2024
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
סמיליאן (סמוליאני, Смаляны) היא עיירה בבלארוס, צפונית מזרחית לאורשה, באמצע הדרך שבין מוהילב וויטבסק.
בעיירה התקיימה עד השואה קהילה יהודית וחסידית חשובה.
הסטוריה
בתקופת נשיאותו של אדמו"ר הזקן בכדי להכשיר את הקרקע לויכוח מינסק הידוע, נשלחו בחשאי מטעמו כ-16 אברכים חסידי חב"ד מהערים שוונציאן וסמיליאן שהתחזו למגידים, שעברו מעיירה לעיירה ועוררו את הקהילות על ההכרח בקיום ויכוח עם החסידים.
לאחר הויכוח הגיע אדמו"ר הזקן ממינסק לסמיליאן שהייתה מקום תורה. הרבי עשה אז בסמיליאן מניין חסידים ור' אברהם בירך מסמיליאן היה אחד מהם[1].
אדמו"ר הצמח צדק היה עורך מזמן לזמן נסיעות בעיירות הרחוקות, בהם היה אומר תורה ברבים ומקבל את החסידים ליחידות. אודות הנסיעות האלו ידוע לנו, בעיקר, על ידי כותרות המאמרים, שנרשם בהם התאריך והמקום שבו נאמרו. בקיץ תקצ"ז נסע לעיירות: באייעוו (לחתונה), ראהאטשוב, דובראוונא, סמיליאן וחזרה לדובראוונא[2].
בתקופת נשיאותו של אדמו"ר הרש"ב בשנת תער"ב החל לכהן ברבנות בעיירה הרב יחזקאל אברמסקי, בהשתדלותו של אדמו"ר הרש"ב. באותה תקופה הקהילה היהודית בעיירה מנתה כ-1,700 נפש. בין השנים תרע"ה-תרפ"ג כיהן בעיירה ברבנות הרב יוסף אליהו הנקין.
בין מלחמות העולם הצטמצמה הקהילה היהודית בעיירה לכ-900 נפש. בחודש תמוז תש"א נכבשה העיירה בידי הצבא הגרמני שהטיל גזירות שונות על היהודים ובהמשך ריכז קרוב ל-800 יהודי העיירה והפליטים היהודים שהגיעו אליה בגטו מוקף גדר תיל, בו מתו רבים מהם מרעב ומקור, תוך הוצאה להורג של יהודים שנמצאו לא כשירים לעבודה. בחול המועד פסח, ח"י ניסן תש"ב (5 באפריל 1942) רצחו גרמנים ושוטרים מקומיים כ-560 יהודים שנותרו בגטו בסמוך לעיירה. ה' יקום דמם.
חסידי חב"ד בעיירה
עיירות ברוסיה הלבנה | |
---|---|
| |
עיירות ברוסיה • עיירות באוקראינה • עיירות בליטא • עיירות בלטביה • ערים בפולין |
הערות שוליים
- ↑ לקוטי דיבורים א עמ' קלב.
- ↑ תולדות חב"ד ברוסיא הצארית, דור שלישי אדמו"ר הצמח צדק, רשימת מאמרי דא"ח.