אהרון דוב הלפרין: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – "שמאל|ממוזער|250px|" ב־"שמאל|ממוזער|") |
||
(3 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{מפנה|אהרון הלפרין}} | {{מפנה|אהרון הלפרין}} | ||
[[קובץ:אהרון דב הלפרין.jpg|שמאל|ממוזער | [[קובץ:אהרון דב הלפרין.jpg|שמאל|ממוזער|הרב הלפרין]] | ||
הרב '''אהרן דב הלפרין''' (יליד שנת [[תשי"ד]], 1954) הוא המוציא־לאור והעורך הראשי של [[שבועון כפר חב"ד]] מאז הקמתו, ואחד מהעיתונאים הפובליציסטים הבולטים ב[[חב"ד]]. בעבר, כיהן כ[[מלמד תינוקות|מלמד]] ב[[תלמוד תורה]] ב[[כפר חב"ד]]. | הרב '''אהרן דב הלפרין''' (יליד שנת [[תשי"ד]], 1954) הוא המוציא־לאור והעורך הראשי של [[שבועון כפר חב"ד]] מאז הקמתו, ואחד מהעיתונאים הפובליציסטים הבולטים ב[[חב"ד]]. בעבר, כיהן כ[[מלמד תינוקות|מלמד]] ב[[תלמוד תורה]] ב[[כפר חב"ד]]. | ||
שורה 28: | שורה 28: | ||
מסיבות אלו החלטנו – קבוצת אברכים – להוציא 'דו שבועון' בלתי תלוי, שישתדל – בעזרתכם כמובן – להשיג מטרות אלו}} {{הערה| כפר חב"ד גיליון 1 עמוד 2.}} | מסיבות אלו החלטנו – קבוצת אברכים – להוציא 'דו שבועון' בלתי תלוי, שישתדל – בעזרתכם כמובן – להשיג מטרות אלו}} {{הערה| כפר חב"ד גיליון 1 עמוד 2.}} | ||
[[קובץ:הלפרין אד.jpg|שמאל|ממוזער | [[קובץ:הלפרין אד.jpg|שמאל|ממוזער|]] | ||
נודע בשנים הבאות בשל כתיבתו במאבק לתיקון חוק "מיהו יהודי" ובמאבק נגד מסירת שטחים מארץ ישראל לערבים | נודע בשנים הבאות בשל כתיבתו במאבק לתיקון חוק "מיהו יהודי" ובמאבק נגד מסירת שטחים מארץ ישראל לערבים. כמו כן, הגן על כבוד הרבי וחסידוּת חב"ד במאמריו בעיתון "כפר חב"ד", ובלט בכתיבתו החדה והשנונה בה הגיב כלפי פרסומים מחוצפים שהופיעו נגד חב"ד בעיתוני הליטאים ובבטאוני סאטמר. | ||
בעבר כתב גם תחת השם ד. אהרן. | בעבר כתב גם תחת השם ד. אהרן. |
גרסה אחרונה מ־13:41, 19 ביולי 2024
המונח "אהרון הלפרין" מפנה לכאן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אהרון הלפרין (פירושונים).
![](/images/thumb/2/23/%D7%90%D7%94%D7%A8%D7%95%D7%9F_%D7%93%D7%91_%D7%94%D7%9C%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%9F.jpg/300px-%D7%90%D7%94%D7%A8%D7%95%D7%9F_%D7%93%D7%91_%D7%94%D7%9C%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%9F.jpg)
הרב אהרן דב הלפרין (יליד שנת תשי"ד, 1954) הוא המוציא־לאור והעורך הראשי של שבועון כפר חב"ד מאז הקמתו, ואחד מהעיתונאים הפובליציסטים הבולטים בחב"ד. בעבר, כיהן כמלמד בתלמוד תורה בכפר חב"ד.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בירושלים בכ"ז כסלו תשי"ד, לאביו הרב שמשון לייב הלפרין בנו של הרב חנניה יוסף הלפרין, צאצא של רבי שניאור זלמן מליאדי, בעל התניא והשולחן ערוך, מייסד חסידות חב"ד, ולאמו מרים, בתו של הרב יצחק דוד שאג-צוובנר.
בצעירותו למד בישיבת קול תורה בירושלים, שם השתתף בשיעורי ספר התניא שהתקיימו בשיתוף עם הרב שבתי סלבטיצקי ותלמידים נבחרים נוספים. את הלהט וההתקשרות קיבל מדודו, אחי אביו, הרב שמואל אלעזר היילפרין, ראש ישיבת תורת אמת ורב שכונת בית ישראל בירושלים, והחל ללמוד תניא ומאמרי חסידות.
באמצע שנת תש"ל עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד בהשתדלותו של הרב יוסף צבי סגל, ראש כולל צמח צדק, בפורים תש"ל הגיע לראשונה לישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד שם השתתף בהתוועדות של המשפיע הרב שלמה חיים קסלמן, ובעקבותיה עבר ללמוד בישיבה. לקראת חודש ניסן תשל"ג נסע לשנת קבוצה בישיבת תומכי תמימים המרכזית בחצר הרבי ב-770, ונשאר ללמוד שם שנה שלימה עד לחודש ניסן תשל"ד.
עם סיום מסלול לימודיו, נשא את רעייתו חיה ברכה הלפרין בת הרב זושא ריבקין, ועבר לגור בכפר חב"ד.
לאחר נישואיו שימש כמלמד בתלמוד תורה אהלי תורה כפר חב"ד.
שימש בעבר כחבר ב'ועד למען שלימות העם' ובין השנים תשמ"ד-תשמ"ז (1984-1987) השתתף בעריכת העלון "שלימות" של הוועד הנ"ל.
מו"ל ועורך כפר חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
בעקבות התקפות המתנגדים על תהלוכות ל"ג בעומר בשנת תש"מ הקים בכפר חב"ד יחד עם ר' יצחק מאיר סוסובר, את עיתון כפר חב"ד, כדו-שבועון פנימי לאנ"ש של היישוב כפר חב"ד והגליון הראשון יצא לאור בו' תמוז תש"מ.
מטרת הקמת העיתון, מוסברת בדבר המערכת לגיליון הראשון: לשמש כצינור להעברת מידע מהנשמע בכפר חב"ד, בימה להחלפת דיעות בקשר לפיתוח הגשמי של הכפר ולשגשוג הרוחני:
"זה זמן רב מורגש בכפר חסרונו של איזשהו 'עתון' פנימי, אשר מתפקידו לשמש הן כצינור להעברת מידע על כל הנעשה ונשמע בכפרנו, שבעזרת ה', התרחב והתפתח בממדים ניכרים בשנים האחרונות.
והן כדי שישמש 'בימה' להחלפת דעות ורעיונות הקשורים לפיתוח ה'גשמי' של הכפר, וכמובן בכל מה שקשור לפיתוח ושגשוגו הרוחני של הכפר ותושביו.
מסיבות אלו החלטנו – קבוצת אברכים – להוציא 'דו שבועון' בלתי תלוי, שישתדל – בעזרתכם כמובן – להשיג מטרות אלו" [1]
![](/images/thumb/f/f2/%D7%94%D7%9C%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%9F_%D7%90%D7%93.jpg/300px-%D7%94%D7%9C%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%9F_%D7%90%D7%93.jpg)
נודע בשנים הבאות בשל כתיבתו במאבק לתיקון חוק "מיהו יהודי" ובמאבק נגד מסירת שטחים מארץ ישראל לערבים. כמו כן, הגן על כבוד הרבי וחסידוּת חב"ד במאמריו בעיתון "כפר חב"ד", ובלט בכתיבתו החדה והשנונה בה הגיב כלפי פרסומים מחוצפים שהופיעו נגד חב"ד בעיתוני הליטאים ובבטאוני סאטמר.
בעבר כתב גם תחת השם ד. אהרן.
בכ"ו טבת תש"נ נפטרה אשתו. לאחר מספר שנים נשא את מרת רחל הלפרין. לאחר פרישתה של עורכת המוסף לנשים 'משפחה חסידית' גב' פרדי ברוד, הוחלף התפקיד על ידי רעייתו גב' רחל הלפרין.
ביקורת[עריכה | עריכת קוד מקור]
במהלך השנים ספג ביקורת נוקבת מאת עמיתים חב"דיים שטענו כי הוא אינו מדייק בסיפורים הנכתבים על ידו, והוא מרשה לעצמו לשנות ולעוות אותם על מנת להלהיב את הקוראים. בראש המבקרים עמד הרב יהושע מונדשיין, שנהג מעת לעת לפרסם טורים נוקבים נגד הסיפורים המתפרסמים על ידו.[דרוש מקור]
בשנת תשע"ג ההתפלמסות עלתה שלב, כאשר הרב הלפרין הגיב לטענות שהושמעו נגדו[2], והמבקרים לא קיבלו את דבריו.
ספריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
מרבית חיבוריו הם ליקוט כתבות וסיפורים של כותבי כפר חב"ד.
- ורבים השיב מעוון (2 כרכים) - ליקוט סיפורים שפירסם בשבועון כפר חב"ד לאחר ג' תמוז, בהוצאת השבועון, תשנ"ח.
- מעשה ברבי - לקט סיפורים מהרבי על סדר הגדה של פסח, אדר תשע"ד.
- פרשיות עם הרבי (5 כרכים) - סדרת ספרים המלקטת סיפורים על הרבי בקשר לפרשיות השבוע בהוצאת השבועון, תשע"ד - תשע"ה.
- סיפורי סבא - ספורי ילדים לגיל הרך[3], טבת תשע"ה.
- ימים טובים עם הרבי - סיפורים על הרבי הקשורים לחגי ישראל[4] בהוצאת השבועון, תשע"ד - תשע"ז.
- רבי אומר - סיפורים על הרבי הקשורים לפרקי אבות, בהוצאת השבועון, תשע"ז.
- כמותו ממש - סיפורים מעניינים על שלוחים בהוצאת השבועון, תשע"ז.
- רבי של כולן - נשים מספרות על מופתים, יחידות, הוראות והדרכות מהרבי, בהוצאת השבועון, תשע"ח.
- נפלאות המבצעים - סיפורים בעקבות עשרת המבצעים של הרבי, בהוצאת השבועון, תשע"ח.
- יחידויות (4 כרכים) - אישים מספרים על היחידות שלהם עם הרבי בהוצאת השבועון, תשע"ט.
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- היחידות הראשונה, רגעים אישיים עם הרבי, בתוך שבועון כפר חב"ד 1852 עמוד 38
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- אבן הבוחן: האם חיים 'יחי' במחשבה, דיבור ומעשה?
- הרב הלפרין מתארח במדור 'מילה של חסיד'
ב' אייר תשס"ו (הקישור אינו פעיל, ד' סיון תשפ"ג)
- הסודות של הסופרים החב"דיים ● פרויקט באתר