שלום דובער פוטרפס: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
(הוספת תאריך לידה) |
||
(21 גרסאות ביניים של 13 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
הרב '''שלום דובער (בערל) פוטרפס''' (יליד שנת [[תרצ"ו]], 1936) הוא מזקני חסידי חב"ד ב[[קראון הייטס]]. שימש בעבר כחבר הנהלת מוסדות חב"ד ב[[לונדון]]. | [[קובץ:שלום דובער פוטערפאס.jpg|ממוזער|ר' שלום דובער מימין.]] | ||
הרב '''שלום דובער (בערל) פוטרפס''' (יליד שנת [[תרצ"ו]], 1936) הוא איש עסקים מזקני חסידי חב"ד ב[[קראון הייטס]]. שימש בעבר כחבר הנהלת מוסדות חב"ד ב[[לונדון]]. | |||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד | נולד ב[[י"א באלול|י"א אלול]] [[תרצ"ו]] לאביו החסיד הנודע ר' [[מענדל פוטרפס]] ולאמו מרת לאה, בפרבר הסמוך ל[[מוסקבה]]. | ||
כאשר חלה בילדותו והיה בסכנת חיים, התפלל עליו אביו וביקש שבזכות זה שאף פעם לא הקדים לצאת מ[[התוועדות]] חסידית לפני שהסתיימה, יבריא בנו ויחיה, ואכן הוא החלים מחוליו, וזכה לאריכות ימים{{הערה|1=[https://karovel.co.il/%D7%94%D7%9B%D7%AA%D7%91%D7%94-%D7%94%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96%D7%99%D7%AA/%D7%94%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%99%D7%A2-%D7%A8-%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%9C-%D7%A4%D7%95%D7%98%D7%A8%D7%A4%D7%A1/ ראו לדוגמא בגליון בקרוב אליך בכתבה אודות אביו] | כאשר חלה בילדותו והיה בסכנת חיים, התפלל עליו אביו וביקש שבזכות זה שאף פעם לא הקדים לצאת מ[[התוועדות]] חסידית לפני שהסתיימה, יבריא בנו ויחיה, ואכן הוא החלים מחוליו, וזכה לאריכות ימים{{הערה|1=[https://karovel.co.il/%D7%94%D7%9B%D7%AA%D7%91%D7%94-%D7%94%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96%D7%99%D7%AA/%D7%94%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%99%D7%A2-%D7%A8-%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%9C-%D7%A4%D7%95%D7%98%D7%A8%D7%A4%D7%A1/ ראו לדוגמא בגליון בקרוב אליך בכתבה אודות אביו]}} | ||
בבחרותו למד בסניפים השונים של ישיבות תומכי תמימים | בבחרותו למד בסניפים השונים של ישיבות תומכי תמימים בברית המועצות, בישיבת [[תומכי תמימים ברינואה]] ובישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] ב[[ניו יורק]], עד לשנת [[תשכ"א]]. | ||
לאחר מלחמת העולם השניה, יצא מ[[רוסיה]] דרך לבוב עם אמו, ואילו אביו ר' מענדל פוטרפס נותר בברית המועצות כדי להמשיך ולארגן את בריחת החסידים. | |||
בשנת [[תש"י]] עברה אמו להתגורר ב[[לונדון]] בסמוך לגיסה ר' [[בן ציון שם טוב]], ולאחר תקופה שר' בערל היה ללא מסגרת בהתאם למענה הרבי, נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית בחצר הרבי{{הערה|1=[https://col.org.il/news/118216 מפי הרב שמעון אייזנבך, שליח הרבי לאילת].}}. | |||
בשנת [[תשי"ב]], זכה להימנות על קבוצת המתעסקים בכבוד הנפטר, ר' [[ישראל אריה לייב שניאורסון (אח אדמו"ר שליט"א)|ישראל אריה לייב שניאורסון]], אחיו של הרבי. | |||
בהגיעו לגיל נישואין, התחתן עם רעייתו מרת רות נעמי בת ר' חנוך העניך ומרת פייגא לאה. | בזמן לימודיו בחצר הרבי, היה מהמארגנים של תהלוכת ה[[פאראד]] ב[[ל"ג בעומר]]{{הערה|1=יום שמחתו של רשב"י (ועד חיילי בית דוד) עמודים 17-18.}}. | ||
זכה לקשר קרוב עם [[הרבנית חנה]], אמו של הרבי, בשל הקשר המשפחתי שהיה לסבו ולזקנו עם בעלה, רבה של יקטרינוסלב, ובערב שבת האחרון לפני פטירתה, עיכבה אותו אצלה ושוחחה עמו ממושכות עד סמוך להדלקת נרות. | |||
בהגיעו לגיל נישואין, התחתן עם רעייתו מרת רות נעמי בת ר' חנוך העניך ומרת פייגא לאה. לאחר נישואיו קבע את מגוריו בלונדון, שם שימש כחבר הנהלת מוסדות חב"ד המקומיים. | |||
התעסק בלהט מיוחד ב[[נסיעה לרבי]], כשהשתדל להרבות בנסיעה לחצרות קודשנו לכל הפחות פעם בשנה, ואף דאג לארגן צ'רטר של נסיעה קבוצתית משותפת לאנ"ש באנגליה{{הערה|ראו לדוגמא בנוגע לשנת תשכ"ד בערכו של [[אברהם יצחק גליק]].}}. | התעסק בלהט מיוחד ב[[נסיעה לרבי]], כשהשתדל להרבות בנסיעה לחצרות קודשנו לכל הפחות פעם בשנה, ואף דאג לארגן צ'רטר של נסיעה קבוצתית משותפת לאנ"ש באנגליה{{הערה|ראו לדוגמא בנוגע לשנת תשכ"ד בערכו של [[אברהם יצחק גליק]].}}. | ||
בעת ה[[תקיעת שופר|תקיעות]] של שנת תשכ"ז, המתין הרבי עד שילדיהם של יוצאי רוסיה יעלו לבמה בסמוך אליו, ובין השמות שהזכיר ציין הרבי את ר' בער'ל באומרו שאם אלו שנקב בשמם לא יבואו, הוא יכול לבוא אליהם...{{הערה|1=[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=13514&CategoryID=2191 התקשרות 1202].}}. | בעת ה[[תקיעת שופר|תקיעות]] של שנת [[תשכ"ז]], המתין הרבי עד שילדיהם של יוצאי רוסיה יעלו לבמה בסמוך אליו, ובין השמות שהזכיר ציין הרבי את ר' בער'ל באומרו שאם אלו שנקב בשמם לא יבואו, הוא יכול לבוא אליהם...{{הערה|1=[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=13514&CategoryID=2191 התקשרות 1202].}}. | ||
בשנת תשס"ח עבר להתגורר ב[[קראון הייטס]]. | בשנת [[תשס"ח]] עבר להתגורר ב[[קראון הייטס]]. | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
*בנו ר' שלמה פוטרפס - מחנך | *אביו, המשפיע ר' מענדל פוטרפאס | ||
*בנו ר' בנציון פוטרפס | *בנו, ר' שלמה פוטרפס - מחנך ב[[אהלי תורה]] [[קראון הייטס]] | ||
*בנו, ר' בנציון פוטרפס | |||
*בנו, ר' יוסף יצחק פוטרפס | *בנו, ר' יוסף יצחק פוטרפס | ||
שורה 37: | שורה 42: | ||
[[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] | [[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ו]] | [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ו]] | ||
[[קטגוריה:משפחת פוטרפס]] |
גרסה אחרונה מ־16:14, 17 ביולי 2024
![](/images/thumb/1/16/%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9D_%D7%93%D7%95%D7%91%D7%A2%D7%A8_%D7%A4%D7%95%D7%98%D7%A2%D7%A8%D7%A4%D7%90%D7%A1.jpg/300px-%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9D_%D7%93%D7%95%D7%91%D7%A2%D7%A8_%D7%A4%D7%95%D7%98%D7%A2%D7%A8%D7%A4%D7%90%D7%A1.jpg)
הרב שלום דובער (בערל) פוטרפס (יליד שנת תרצ"ו, 1936) הוא איש עסקים מזקני חסידי חב"ד בקראון הייטס. שימש בעבר כחבר הנהלת מוסדות חב"ד בלונדון.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בי"א אלול תרצ"ו לאביו החסיד הנודע ר' מענדל פוטרפס ולאמו מרת לאה, בפרבר הסמוך למוסקבה.
כאשר חלה בילדותו והיה בסכנת חיים, התפלל עליו אביו וביקש שבזכות זה שאף פעם לא הקדים לצאת מהתוועדות חסידית לפני שהסתיימה, יבריא בנו ויחיה, ואכן הוא החלים מחוליו, וזכה לאריכות ימים[1]
בבחרותו למד בסניפים השונים של ישיבות תומכי תמימים בברית המועצות, בישיבת תומכי תמימים ברינואה ובישיבת תומכי תמימים המרכזית בניו יורק, עד לשנת תשכ"א.
לאחר מלחמת העולם השניה, יצא מרוסיה דרך לבוב עם אמו, ואילו אביו ר' מענדל פוטרפס נותר בברית המועצות כדי להמשיך ולארגן את בריחת החסידים.
בשנת תש"י עברה אמו להתגורר בלונדון בסמוך לגיסה ר' בן ציון שם טוב, ולאחר תקופה שר' בערל היה ללא מסגרת בהתאם למענה הרבי, נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית בחצר הרבי[2].
בשנת תשי"ב, זכה להימנות על קבוצת המתעסקים בכבוד הנפטר, ר' ישראל אריה לייב שניאורסון, אחיו של הרבי.
בזמן לימודיו בחצר הרבי, היה מהמארגנים של תהלוכת הפאראד בל"ג בעומר[3].
זכה לקשר קרוב עם הרבנית חנה, אמו של הרבי, בשל הקשר המשפחתי שהיה לסבו ולזקנו עם בעלה, רבה של יקטרינוסלב, ובערב שבת האחרון לפני פטירתה, עיכבה אותו אצלה ושוחחה עמו ממושכות עד סמוך להדלקת נרות.
בהגיעו לגיל נישואין, התחתן עם רעייתו מרת רות נעמי בת ר' חנוך העניך ומרת פייגא לאה. לאחר נישואיו קבע את מגוריו בלונדון, שם שימש כחבר הנהלת מוסדות חב"ד המקומיים.
התעסק בלהט מיוחד בנסיעה לרבי, כשהשתדל להרבות בנסיעה לחצרות קודשנו לכל הפחות פעם בשנה, ואף דאג לארגן צ'רטר של נסיעה קבוצתית משותפת לאנ"ש באנגליה[4].
בעת התקיעות של שנת תשכ"ז, המתין הרבי עד שילדיהם של יוצאי רוסיה יעלו לבמה בסמוך אליו, ובין השמות שהזכיר ציין הרבי את ר' בער'ל באומרו שאם אלו שנקב בשמם לא יבואו, הוא יכול לבוא אליהם...[5].
בשנת תשס"ח עבר להתגורר בקראון הייטס.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- אביו, המשפיע ר' מענדל פוטרפאס
- בנו, ר' שלמה פוטרפס - מחנך באהלי תורה קראון הייטס
- בנו, ר' בנציון פוטרפס
- בנו, ר' יוסף יצחק פוטרפס
הערות שוליים
- ↑ ראו לדוגמא בגליון בקרוב אליך בכתבה אודות אביו
- ↑ מפי הרב שמעון אייזנבך, שליח הרבי לאילת.
- ↑ יום שמחתו של רשב"י (ועד חיילי בית דוד) עמודים 17-18.
- ↑ ראו לדוגמא בנוגע לשנת תשכ"ד בערכו של אברהם יצחק גליק.
- ↑ התקשרות 1202.