שמיטה: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "<ref>" ב־"{{הערה|") |
אין תקציר עריכה |
||
(33 גרסאות ביניים של 10 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''שמיטה''' היא | {{סוגיה | ||
|שם הסוגיה=שמיטה | |||
|מקרא=[[משפטים]] כג, יא; [[תשא]] לד, כא; [[בהר]] כה, א-ז; כ-כב; [[ראה]] א-ו; ט-י | |||
|משנה=[[מסכת שביעית]] | |||
|משנה תורה לרמב"ם=הלכות שמיטה ויובל פרקים א-ט | |||
|ספרי מניין המצוות=[[ספר המצוות לרמב"ם]] מצוות עשה קלד-קלה, רמא; מצוות לא תעשה רכ-רכג, רל-רלא; [[ספר החינוך]] מצוות פד, קיב, שכו-שכט, תעה, תעז, תפ | |||
|מאמרים=ד"ה כי תבואו גו' ושבתה תקס"ב (סה"מ [https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32917&st=&pgnum=190&hilite= ח"א ע' קפה]; [https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=33087&st=&pgnum=121&hilite= ח"ב ע' רלב]; [https://chabadlibrary.org/books/zz/dm/2/10/index.htm הוספות לדרך מצותיך קסז, א]); [https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15996&st=&pgnum=262&hilite= מאמרי אדמו"ר האמצעי ויקרא ח"ב ע' תרצט]; דרך מצוותיך, [https://chabadlibrary.org/books/zz/dm/1/18/index.htm איסור עבודת האדמה והאילנות בשביעית]; מאמרי הרבי ד"ה כי תבואו גו' ושבתה תשי"ג, תש"מ, תשמ"ו | |||
|שיחות=נלקטו בספר [https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15789&st=&pgnum=8 שערי שמיטה] | |||
}} | |||
'''שמיטה''' (נקראת גם '''שביעית''') היא השנה השביעית בכל מחזור של שבע שנים. בשנה זו חלות כמה מצוות מיוחדות, שעיקרן: [[שמיטת קרקעות]] - השבתת עבודת האדמה והפקרת התוצרת החקלאית הצומחת בשנה זו; ו[[שמיטת כספים]] - ויתור על גביית החובות מהלווים. לרוב הדעות, מצוות השמיטה בזמננו היא רק [[מדרבנן]], ורק אחרי [[ביאת המשיח]] ו[[קיבוץ גלויות|חזרת כל ישראל לארצם]] תנהג שוב [[מן התורה]]. | |||
== שמיטת כספים == | ==מצוות השמיטה== | ||
בשנת השמיטה נוהגות כמה מצוות. חלקן - הקשורות ל[[שמיטת קרקעות]] - [[מצוות התלויות בארץ|נוהגות בארץ ישראל בלבד]], וחלקן - הקשורות ל[[שמיטת כספים]] - נוהגות גם ב[[חוץ לארץ]]: | |||
===שמיטת קרקעות=== | |||
*'''[[שמיטת קרקעות|השבתת הקרקע]]''': מצוות עשה להשבית את הקרקע בשנה השביעית, כפי שנאמר בתורה:{{ציטוטון|בֶּחָרִישׁ וּבַקָּצִיר תִּשְׁבֹּת}}{{הערה|תשא לד, כא. וראה רש"י שם.}}, {{ציטוטון|שַׁבַּת שַׁבָּתוֹן יִהְיֶה לָאָרֶץ שַׁבָּת לַה'}}{{הערה|שם=כה|בהר כה, ד.}}. | |||
*'''איסור עבודת האדמה''': אסור לעבוד את האדמה או האילן בשנה זו, כפי שנאמר בתורה:{{ציטוטון|שָׂדְךָ לֹא תִזְרָע וְכַרְמְךָ לֹא תִזְמֹר}}{{הערה|שם=כה}}. | |||
מ[[הלכה למשה מסיני]] נלמד כי מצוות אלו מתחילות כבר בשנה השישית, זמן מה לפני כניסת השנה השביעית. דין זה נקרא [[תוספת שביעית]]. רוב דיני תוספת שביעית נוהגים רק בזמן שבית המקדש קיים{{הערה|רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ג, א.}}; אולם גם בזמן הזה יש להוסיף מעט מחול על הקודש, כמו [[תוספת שבת|בשבת]]{{הערה|ראה לקוטי שיחות חלק י"ב ע' 110 ואילך, ובהערות שם.}}. | |||
אחד | ===יבול שנת השמיטה=== | ||
*'''איסור לקיטת [[פירות שביעית]]''': אסור לאסוף את התבואה, הירק או פרי האילן כרגיל בכל שנה, כלומר - בדרך מסחרית. כפי שנאמר בתורה: {{ציטוטון|אֵת סְפִיחַ קְצִירְךָ לֹא תִקְצוֹר וְאֶת עִנְּבֵי נְזִירֶךָ לֹא תִבְצֹר}}{{הערה|בהר כה, ה.}}. | |||
*'''מצות הפקר פירות שביעית''': מצוה להפקיר את פירות הארץ בשנה זו, כך שיוכל כל אחד לקחת מהם. כפי שנאמר בתורה: {{ציטוטון|וְהַשְּׁבִיעִת תִּשְׁמְטֶנָּה וּנְטַשְׁתָּהּ}}{{הערה|משפטים כג, יא.}}. | |||
*'''אכילת פירות שביעית בקדושה''': הפירות שצמחו בשנה השביעית קדושים בקדושת שביעית, ויש להשתמש בהם רק לאכילה ולשימוש ראוי ולהזהר מהשחתתם. כפי שנאמר בתורה: {{ציטוטון|וְהָיְתָה שַׁבַּת הָאָרֶץ לָכֶם לְאָכְלָה}}{{הערה|בהר כה, ו.}}. לדעת [[הרמב"ן]] פסוק זה הוא מצוות עשה{{הערה|הוספות לספר המצוות, מצוות עשה ג.}}, אך שאר הראשונים לא סוברים כך. | |||
*'''[[ביעור פירות שביעית]]''': לאחר העונה בה גדלים הפירות, כאשר אינם מצויים עוד בשדה - יש לבער את כל הנשאר מהם בבית. זאת למדו חכמים מן הנאמר בתורה: {{ציטוטון|וְלִבְהֶמְתְּךָ וְלַחַיָּה אֲשֶׁר בְּאַרְצֶךָ תִּהְיֶה כָל תְּבוּאָתָהּ לֶאֱכֹל}}{{הערה|בהר כה, ז.}}, ופירושו שההיתר לאכול בבית הוא רק כל עוד מצויים פירות לחיה אשר בארצך, כלומר בשדה, אך כאשר הם כלים יש לבער גם מן הבית{{הערה|ספרא שם.}}. | |||
דינים אלו נוהגים מן התורה בין בפירות האילן ובין בתבואה וירקות. אולם כדי שלא יעברו ויעבדו את האדמה בשביעית, גזרו חכמים על כל הגידולים החד-שנתיים (תבואה וירקות) שייאסרו לחלוטין בשנה השביעית. איסור זה נקרא "[[ספיחים]]". | |||
הגבלות ואיסורים אלו מעוררים קושי בהשגת יבול מספיק לצרכי השנה השביעית. לקושי זה מתייחסת התורה בהמשך למצוות השמיטה: {{ציטוטון|וְכִי תֹאמְרוּ מַה נֹּאכַל בַּשָּׁנָה הַשְּׁבִיעִית, הֵן לֹא נִזְרָע וְלֹא נֶאֱסֹף אֶת תְּבוּאָתֵנוּ? וְצִוִּיתִי אֶת בִּרְכָתִי לָכֶם בַּשָּׁנָה הַשִּׁשִּׁית, וְעָשָׂת אֶת הַתְּבוּאָה לִשְׁלֹשׁ הַשָּׁנִים}}{{הערה|בהר כה, כ-כא.}}. [[הרבי]] מבאר שאין השאלה רק טרוניה של מי שמעוניין להשתמט מן המצוה, אלא גם של בן חכם המעוניין באמת ובתמים לדעת כיצד יזון אותו הקב"ה בשנה זו. המענה לשאלה זו הוא ברכה רבה למעלה מהשכל וההגיון, עד כדי כך, שהשאלה נשאלת שוב מידי שמיטה (ולא די בכך שבשמיטה הקודמת ראו במוחש את הברכה) - כיון שהברכה היא למעלה מהשכל{{הערה|לקוטי שיחות חלק כז, שיחת בהר ב. ובלקוטי שיחות חלק ז שיחת בהר א סעיף ד - באופן אחר קצת.}}. | |||
נחלקו אחרונים האם ברכה זו לשומרי השביעית שייכת גם בזמן הזה, כאשר השמיטה נוהגת רק מדרבנן; יש אומרים שהברכה היא רק לזמן בו השביעית מן התורה, ויש אומרים שגם בזמן הזה ישנה הברכה{{הערה|ראה סמ"ע חושן משפט סז ס"ק ב. שו"ת התעוררות תשובה ח"א סימן קצח. ועוד.}}. | |||
על מנת לאפשר פתרונות נוספים בזמננו, חידשו רבנים לקראת שנת [[תרמ"ט]] את [[היתר מכירה|היתר המכירה]], שלדעתם מפקיע את איסורי שביעית מן הפירות. היתר זה שנוי במחלוקת רבה, ורוב הפוסקים - וכן [[הרבי]] - הורו שלא לסמוך עליו. פתרונות אחרים שאינם כרוכים באיסורי שביעית ובקדושת שביעית הם שימוש בפירות מיבול שישית, מחוץ לארץ, מאזורים בשטח [[מדינת ישראל]] שאינם חלק מארץ ישראל (בדרום הערבה) ועוד. | |||
===שמיטת כספים=== | |||
*'''מצוות [[שמיטת כספים]]''': מצוה להשמיט את החובות בשנה השביעית, ואסור לתבוע אותם, כפי שנאמר בתורה: {{ציטוטון|שָׁמוֹט כָּל בַּעַל מַשֵּׁה יָדוֹ אֲשֶׁר יַשֶּׁה בְּרֵעֵהוּ, לֹא יִגֹּשׂ אֶת רֵעֵהוּ וְאֶת אָחִיו כִּי קָרָא שְׁמִטָּה לַה'}}{{הערה|ראה טו, ב.}}. | |||
*'''איסור להימנע מהלואה''': אסור להימנע מלהלוות קודם השמיטה, מחשש שהחוב יישמט, כפי שנאמר בתורה: {{ציטוטון|הִשָּׁמֶר לְךָ פֶּן יִהְיֶה דָבָר עִם לְבָבְךָ בְלִיַּעַל לֵאמֹר: קָרְבָה שְׁנַת הַשֶּׁבַע שְׁנַת הַשְּׁמִטָּה, וְרָעָה עֵינְךָ בְּאָחִיךָ הָאֶבְיוֹן וְלֹא תִתֵּן לוֹ}}{{הערה|ראה טו, ב.}}. | |||
בזמן [[הלל הזקן]] נוכח לראות שרבים לא מלווים לפני השמיטה ועוברים על האיסור, ולכן התקין את תקנת "[[פרוזבול]]" - בה מוסר כל אחד את חובותיו לבית דין וכך אינם נשמטים. | |||
== | ==ההנהגה בשנת השמיטה== | ||
אחת ממטרות שנת השמיטה היא לתת ליהודי זמן פנוי מעבודתו הארצית, על מנת שיוכל להקדיש את זמנו ללימוד התורה{{הערה|ספורנו בהר כה, ב.}}. | |||
הרבי עורר פעמים רבות על ניצול שנת השמיטה להוספה בלימוד התורה{{הערה|ראה מכתב כללי - ח"י אלול תשל"ט (לקוטי שיחות חי"ט ע' 602).}}, ולהתחיל כבר מחודש אלול שלפניה {{הערה|שיחת ח"י אלול תשל"ט (לקוטי שיחות חכ"ד ע' 315).}}. ענין זה שייך גם בחוץ לארץ בה לא נוהגת מצוות שמיטת הקרקעות{{הערה|שיחת ש"פ מטות מסעי תשמ"ז.}}. | |||
הרבי הסביר את הטעם לכך שלא נזכר בספרים החיוב להוסיף בתורה בשנת השמיטה - מכיוון שזהו דבר מובן מאליו: בזמן שבו עסקו רובם ככולם בעבודת האדמה, ובשנת השמיטה התפנו מעיסוקיהם - ממילא ברור שחל החיוב לעסוק בתורה בזמן הפנוי שנוצר, שהרי כל יהודי חייב ללמוד ביום ובלילה בכל רגע שיכול{{הערה|שיחת ח"י אלול תשל"ט (שיחות קודש ח"ג ע' 673).}}. | |||
==טעמי המצוה== | |||
{{להשלים}} | |||
==חישוב שנות השמיטה== | |||
{{להשלים}} | |||
==בקבלה ובחסידות== | |||
{{ערך מורחב|נ' אלפים יובלות}} | |||
רבים מהראשונים מסבירים את עניינה של השמיטה כמקביל למחזור הכללי של סדר העולם, המתחלק תמיד במספר שבע: [[שבעת ימי השבוע]], שבעת שנות השמיטה, שבע שמיטות מרכיבות את ה[[יובל]] והעולם כולו מתחלק לששת אלפי שנים וב[[האלף השביעי|אלף השביעי]] חרב{{הערה|אבן עזרא, רמב"ן, אברבנאל ו[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=20764&st=&pgnum=120&hilite= ש"ך על התורה] ריש פרשת בהר. טעמי המצוות לריקאנטי מצוות למנות שמיטין ויובלות. ועוד.}}. ענין זה מובן מדברי חז"ל{{הערה|סנהדרין צז, א.}}: {{ציטוטון|אמר רב קטינא: שית אלפי שני הוו עלמא וחד חרוב . . תניא כותיה דרב קטינא: כשם שהשביעית משמטת שנה אחת לז' שנים, כך העולם משמט אלף שנים לשבעת אלפים שנה, שנאמר: ונשגב ה' לבדו ביום ההוא}}. | |||
על פי הקבלה, שלימות העולם הקשורה למספר שבע מבטאת את [[עליית העולמות]]. ביום ה[[שבת]] [[עליית העולמות בשבת|נעשית עליית העולמות בסיום כל השבוע]], ובשמיטה נעשית עליית העולמות בסיום כל מחזור השמיטה, עד שבאלף השביעי תהיה העליה לאחר כל העבודה בששת אלפי השנים שקדמו לו. | |||
אך ישנו הבדל בין העליה בשבת ובין העליה בשמיטה: עליית העולמות בשבת היא בכל העולמות כולם, כך ש[[ספירת המלכות]] מתעלית אל [[זעיר אנפין]] שלמעלה ממנה, וכן הלאה, עד שגם [[ספירת החכמה]] שבאצילות מתעלית ל[[אריך אנפין]]. לעומת זאת עליית העולמות בשבת אינה אלא ב[[עולמות בי"ע]] המתעלים אל ספירת המלכות שבאצילות, אך לא מעבר לכך. בעולם האצילות עצמו אין עליה. מסיבה זו, איסורי השביתה ממלאכה בשמיטה הם רק מעבודת הארץ - "ושבתה הארץ" - המקבילה לספירת המלכות הנקראת [[ארץ]]; אך אין שביתה משאר המלאכות, כי שביתה זו היא רק כאשר ישנה עליה גם בשאר הספירות{{הערה|טעמי המצוות לרח"ו ריש פרשת בהר. הובא ונתבאר בדרך מצותיך - [https://chabadlibrary.org/books/zz/dm/1/18/index.htm איסור עבודת האדמה והאילנות בשביעית].}}. | |||
ענינה של העליה בשמיטה ב[[עבודת השם]]: ה[[ביטול]] לקב"ה שנפעל בשמיטה איננו ביטול מוחלט ([[ביטול במציאות]]), אלא שהאדם נשאר במציאותו ועסוק בענייני החול שלו, אך יחד עם זאת בטל לקב"ה - [[ביטול היש]]. אך דוקא לכן ישנה מעלה מיוחדת לשמיטה, שבה האדם מחדיר את הביטול לקב"ה גם בענייני החול ובגשמיות העולם{{הערה|לקוטי שיחות חלק א, שיחת בהר. חלק ז, שיחת בהר א. חלק יב, שיחת בהר א סעיף ט.}}. | |||
==ראו גם== | |||
*[[קרן השביעית]] | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
* | *'''שערי שמיטה''', לקט ביאורים ואמרות קודש בענייני שמיטה ומצוות הקהל, מתורת הרבי. מכון היכל מנחם, תש"ס. | ||
*'''כשהרבי התגייס למען החקלאים''', פעולותיו של הרבי בשנת השמיטה תשי"ב עבור החקלאים בכפר חב"ד, שבועון כפר חב"ד גליון 1930 עמוד 43 | |||
*קריאת כ"ק אדמו"ר הרש"ב לסייע לשומרי השביעית בארץ ישראל (תרע"א). (אג"ק כ"ק אדמו"ר מוהרש"ב, חלק ב, עמ' תקמב). | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*זלמן קרזנובסקי, '''[http://beismoshiachmagazine.org/katavot/2014/5/7/424974797239.html שביתה אוניברסלית]''', סקירה מקיפה על הקשר בין מצוות השמיטה לגאולה, | *תרשימים הלכתיים בהפקת [[מכון הלכה חב"ד]]: '''[https://chabadpedia.co.il/images/8/83/%D7%A4%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%91%D7%99%D7%A2%D7%99%D7%AA.pdf פירות שביעית וקדושתן] {{*}} [https://chabadpedia.co.il/images/f/f8/%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%95%D7%AA_%D7%94%D7%A4%D7%A7%D7%A8.pdf הפקרת פירות שביעית]''' {{PDF}} | ||
*[[זושא וולף]], '''[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15789&st=&pgnum=3&hilite= שערי שמיטה]''', הוצאת [[היכל מנחם]] ירושלים, תש"ס | |||
*הרב [[מאיר אשכנזי (כפר חב"ד)|מאיר אשכנזי]], '''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2021/07/04-07-2021-23-33-37-הלכות-שמיטה-הרב-אשכנזי.pdf הלכות שמיטה]''', לרגל שנת השמיטה תשפ"ב {{PDF}}{{אינפו}} | |||
*'''[http://www.teshura.com/teshurapdf/תשורה%20גורביץ-ליסון.pdf ובשנה השביעית]''', ליקוט מדברי הרבי אודות שנת השמיטה, תשורה משמחת הנישואין של משפחת גורביץ, כסלו תשפ"ב {{PDF}} | |||
*'''[https://col.org.il/news/135741 לא לסמוך על 'קולות': הוראות הרבי בשנת השמיטה]''', פרק מתוך הספר 'אקטואליה בזווית חב"דית {{COL}} | |||
*הרב [[מרדכי מנשה לאופר]], '''[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?CategoryID=1013&ArticleID=4172 קרבה שנת השבע]''' - פנינים מהרבי בקשר לשנת השמיטה | |||
*זלמן קרזנובסקי, '''[http://beismoshiachmagazine.org/katavot/2014/5/7/424974797239.html שביתה אוניברסלית]''', סקירה מקיפה על הקשר בין מצוות השמיטה לגאולה, {{שבועון בית משיח}} {{קישור שבור|כ"ח תשרי תשפ"ב}} | |||
*[https://chabad.info/beis-medrash/725275/ צפו: הלכות שמיטה בבית ובגינה • הרב שמעון פרבר] {{וידפו}} | |||
*הרב מאיר אשכנזי, [https://col.org.il/news/134024 שנת השמיטה: מדוע חשוב לקנות ירקות בכשרות מהודרת?] {{COL}}{{וידאו}} | |||
*הרב [[שניאור אשכנזי]], [https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/5102035#utm_medium=email&utm_source=93_subscription_he&utm_campaign=he&utm_content=content שנה לא נורמלית לעם לא נורמטיבי: מי שובת מעבודה שנה שלמה?] {{וידאו}}{{בית חבד}} | |||
*[https://col.org.il/news/134135 המכתב חושף: איך השפיעה השמיטה הראשונה על הכפר?] {{COL}} | |||
* מאמרים על השמיטה והגאולה באתר {{חב"ד בישראל}} '''[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=105&article=6136 שנת השמיטה בזמן הגאולה]''' {{*}} '''[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=105&article=6040 שנת השמיטה בראי הגאולה]''' {{*}} '''[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=105&article=5818 מודעות לגאולה מהרגע הראשון]''' {{*}} '''[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=105&article=2888 יש מה לאכול!]''' | |||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:שמיטה ויובל]] | |||
[[קטגוריה: |
גרסה אחרונה מ־13:11, 5 במרץ 2023
שמיטה (מקורות עיקריים) | |
---|---|
מקרא | משפטים כג, יא; תשא לד, כא; בהר כה, א-ז; כ-כב; ראה א-ו; ט-י |
משנה | מסכת שביעית |
משנה תורה לרמב"ם | הלכות שמיטה ויובל פרקים א-ט |
ספרי מניין המצוות | ספר המצוות לרמב"ם מצוות עשה קלד-קלה, רמא; מצוות לא תעשה רכ-רכג, רל-רלא; ספר החינוך מצוות פד, קיב, שכו-שכט, תעה, תעז, תפ |
מאמרים | ד"ה כי תבואו גו' ושבתה תקס"ב (סה"מ ח"א ע' קפה; ח"ב ע' רלב; הוספות לדרך מצותיך קסז, א); מאמרי אדמו"ר האמצעי ויקרא ח"ב ע' תרצט; דרך מצוותיך, איסור עבודת האדמה והאילנות בשביעית; מאמרי הרבי ד"ה כי תבואו גו' ושבתה תשי"ג, תש"מ, תשמ"ו |
שיחות | נלקטו בספר שערי שמיטה |
שמיטה (נקראת גם שביעית) היא השנה השביעית בכל מחזור של שבע שנים. בשנה זו חלות כמה מצוות מיוחדות, שעיקרן: שמיטת קרקעות - השבתת עבודת האדמה והפקרת התוצרת החקלאית הצומחת בשנה זו; ושמיטת כספים - ויתור על גביית החובות מהלווים. לרוב הדעות, מצוות השמיטה בזמננו היא רק מדרבנן, ורק אחרי ביאת המשיח וחזרת כל ישראל לארצם תנהג שוב מן התורה.
מצוות השמיטה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת השמיטה נוהגות כמה מצוות. חלקן - הקשורות לשמיטת קרקעות - נוהגות בארץ ישראל בלבד, וחלקן - הקשורות לשמיטת כספים - נוהגות גם בחוץ לארץ:
שמיטת קרקעות[עריכה | עריכת קוד מקור]
- השבתת הקרקע: מצוות עשה להשבית את הקרקע בשנה השביעית, כפי שנאמר בתורה:"בֶּחָרִישׁ וּבַקָּצִיר תִּשְׁבֹּת"[1], "שַׁבַּת שַׁבָּתוֹן יִהְיֶה לָאָרֶץ שַׁבָּת לַה'"[2].
- איסור עבודת האדמה: אסור לעבוד את האדמה או האילן בשנה זו, כפי שנאמר בתורה:"שָׂדְךָ לֹא תִזְרָע וְכַרְמְךָ לֹא תִזְמֹר"[2].
מהלכה למשה מסיני נלמד כי מצוות אלו מתחילות כבר בשנה השישית, זמן מה לפני כניסת השנה השביעית. דין זה נקרא תוספת שביעית. רוב דיני תוספת שביעית נוהגים רק בזמן שבית המקדש קיים[3]; אולם גם בזמן הזה יש להוסיף מעט מחול על הקודש, כמו בשבת[4].
יבול שנת השמיטה[עריכה | עריכת קוד מקור]
- איסור לקיטת פירות שביעית: אסור לאסוף את התבואה, הירק או פרי האילן כרגיל בכל שנה, כלומר - בדרך מסחרית. כפי שנאמר בתורה: "אֵת סְפִיחַ קְצִירְךָ לֹא תִקְצוֹר וְאֶת עִנְּבֵי נְזִירֶךָ לֹא תִבְצֹר"[5].
- מצות הפקר פירות שביעית: מצוה להפקיר את פירות הארץ בשנה זו, כך שיוכל כל אחד לקחת מהם. כפי שנאמר בתורה: "וְהַשְּׁבִיעִת תִּשְׁמְטֶנָּה וּנְטַשְׁתָּהּ"[6].
- אכילת פירות שביעית בקדושה: הפירות שצמחו בשנה השביעית קדושים בקדושת שביעית, ויש להשתמש בהם רק לאכילה ולשימוש ראוי ולהזהר מהשחתתם. כפי שנאמר בתורה: "וְהָיְתָה שַׁבַּת הָאָרֶץ לָכֶם לְאָכְלָה"[7]. לדעת הרמב"ן פסוק זה הוא מצוות עשה[8], אך שאר הראשונים לא סוברים כך.
- ביעור פירות שביעית: לאחר העונה בה גדלים הפירות, כאשר אינם מצויים עוד בשדה - יש לבער את כל הנשאר מהם בבית. זאת למדו חכמים מן הנאמר בתורה: "וְלִבְהֶמְתְּךָ וְלַחַיָּה אֲשֶׁר בְּאַרְצֶךָ תִּהְיֶה כָל תְּבוּאָתָהּ לֶאֱכֹל"[9], ופירושו שההיתר לאכול בבית הוא רק כל עוד מצויים פירות לחיה אשר בארצך, כלומר בשדה, אך כאשר הם כלים יש לבער גם מן הבית[10].
דינים אלו נוהגים מן התורה בין בפירות האילן ובין בתבואה וירקות. אולם כדי שלא יעברו ויעבדו את האדמה בשביעית, גזרו חכמים על כל הגידולים החד-שנתיים (תבואה וירקות) שייאסרו לחלוטין בשנה השביעית. איסור זה נקרא "ספיחים".
הגבלות ואיסורים אלו מעוררים קושי בהשגת יבול מספיק לצרכי השנה השביעית. לקושי זה מתייחסת התורה בהמשך למצוות השמיטה: "וְכִי תֹאמְרוּ מַה נֹּאכַל בַּשָּׁנָה הַשְּׁבִיעִית, הֵן לֹא נִזְרָע וְלֹא נֶאֱסֹף אֶת תְּבוּאָתֵנוּ? וְצִוִּיתִי אֶת בִּרְכָתִי לָכֶם בַּשָּׁנָה הַשִּׁשִּׁית, וְעָשָׂת אֶת הַתְּבוּאָה לִשְׁלֹשׁ הַשָּׁנִים"[11]. הרבי מבאר שאין השאלה רק טרוניה של מי שמעוניין להשתמט מן המצוה, אלא גם של בן חכם המעוניין באמת ובתמים לדעת כיצד יזון אותו הקב"ה בשנה זו. המענה לשאלה זו הוא ברכה רבה למעלה מהשכל וההגיון, עד כדי כך, שהשאלה נשאלת שוב מידי שמיטה (ולא די בכך שבשמיטה הקודמת ראו במוחש את הברכה) - כיון שהברכה היא למעלה מהשכל[12].
נחלקו אחרונים האם ברכה זו לשומרי השביעית שייכת גם בזמן הזה, כאשר השמיטה נוהגת רק מדרבנן; יש אומרים שהברכה היא רק לזמן בו השביעית מן התורה, ויש אומרים שגם בזמן הזה ישנה הברכה[13].
על מנת לאפשר פתרונות נוספים בזמננו, חידשו רבנים לקראת שנת תרמ"ט את היתר המכירה, שלדעתם מפקיע את איסורי שביעית מן הפירות. היתר זה שנוי במחלוקת רבה, ורוב הפוסקים - וכן הרבי - הורו שלא לסמוך עליו. פתרונות אחרים שאינם כרוכים באיסורי שביעית ובקדושת שביעית הם שימוש בפירות מיבול שישית, מחוץ לארץ, מאזורים בשטח מדינת ישראל שאינם חלק מארץ ישראל (בדרום הערבה) ועוד.
שמיטת כספים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- מצוות שמיטת כספים: מצוה להשמיט את החובות בשנה השביעית, ואסור לתבוע אותם, כפי שנאמר בתורה: "שָׁמוֹט כָּל בַּעַל מַשֵּׁה יָדוֹ אֲשֶׁר יַשֶּׁה בְּרֵעֵהוּ, לֹא יִגֹּשׂ אֶת רֵעֵהוּ וְאֶת אָחִיו כִּי קָרָא שְׁמִטָּה לַה'"[14].
- איסור להימנע מהלואה: אסור להימנע מלהלוות קודם השמיטה, מחשש שהחוב יישמט, כפי שנאמר בתורה: "הִשָּׁמֶר לְךָ פֶּן יִהְיֶה דָבָר עִם לְבָבְךָ בְלִיַּעַל לֵאמֹר: קָרְבָה שְׁנַת הַשֶּׁבַע שְׁנַת הַשְּׁמִטָּה, וְרָעָה עֵינְךָ בְּאָחִיךָ הָאֶבְיוֹן וְלֹא תִתֵּן לוֹ"[15].
בזמן הלל הזקן נוכח לראות שרבים לא מלווים לפני השמיטה ועוברים על האיסור, ולכן התקין את תקנת "פרוזבול" - בה מוסר כל אחד את חובותיו לבית דין וכך אינם נשמטים.
ההנהגה בשנת השמיטה[עריכה | עריכת קוד מקור]
אחת ממטרות שנת השמיטה היא לתת ליהודי זמן פנוי מעבודתו הארצית, על מנת שיוכל להקדיש את זמנו ללימוד התורה[16].
הרבי עורר פעמים רבות על ניצול שנת השמיטה להוספה בלימוד התורה[17], ולהתחיל כבר מחודש אלול שלפניה [18]. ענין זה שייך גם בחוץ לארץ בה לא נוהגת מצוות שמיטת הקרקעות[19].
הרבי הסביר את הטעם לכך שלא נזכר בספרים החיוב להוסיף בתורה בשנת השמיטה - מכיוון שזהו דבר מובן מאליו: בזמן שבו עסקו רובם ככולם בעבודת האדמה, ובשנת השמיטה התפנו מעיסוקיהם - ממילא ברור שחל החיוב לעסוק בתורה בזמן הפנוי שנוצר, שהרי כל יהודי חייב ללמוד ביום ובלילה בכל רגע שיכול[20].
טעמי המצוה[עריכה | עריכת קוד מקור]
חישוב שנות השמיטה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בקבלה ובחסידות[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – נ' אלפים יובלות |
רבים מהראשונים מסבירים את עניינה של השמיטה כמקביל למחזור הכללי של סדר העולם, המתחלק תמיד במספר שבע: שבעת ימי השבוע, שבעת שנות השמיטה, שבע שמיטות מרכיבות את היובל והעולם כולו מתחלק לששת אלפי שנים ובאלף השביעי חרב[21]. ענין זה מובן מדברי חז"ל[22]: "אמר רב קטינא: שית אלפי שני הוו עלמא וחד חרוב . . תניא כותיה דרב קטינא: כשם שהשביעית משמטת שנה אחת לז' שנים, כך העולם משמט אלף שנים לשבעת אלפים שנה, שנאמר: ונשגב ה' לבדו ביום ההוא".
על פי הקבלה, שלימות העולם הקשורה למספר שבע מבטאת את עליית העולמות. ביום השבת נעשית עליית העולמות בסיום כל השבוע, ובשמיטה נעשית עליית העולמות בסיום כל מחזור השמיטה, עד שבאלף השביעי תהיה העליה לאחר כל העבודה בששת אלפי השנים שקדמו לו.
אך ישנו הבדל בין העליה בשבת ובין העליה בשמיטה: עליית העולמות בשבת היא בכל העולמות כולם, כך שספירת המלכות מתעלית אל זעיר אנפין שלמעלה ממנה, וכן הלאה, עד שגם ספירת החכמה שבאצילות מתעלית לאריך אנפין. לעומת זאת עליית העולמות בשבת אינה אלא בעולמות בי"ע המתעלים אל ספירת המלכות שבאצילות, אך לא מעבר לכך. בעולם האצילות עצמו אין עליה. מסיבה זו, איסורי השביתה ממלאכה בשמיטה הם רק מעבודת הארץ - "ושבתה הארץ" - המקבילה לספירת המלכות הנקראת ארץ; אך אין שביתה משאר המלאכות, כי שביתה זו היא רק כאשר ישנה עליה גם בשאר הספירות[23].
ענינה של העליה בשמיטה בעבודת השם: הביטול לקב"ה שנפעל בשמיטה איננו ביטול מוחלט (ביטול במציאות), אלא שהאדם נשאר במציאותו ועסוק בענייני החול שלו, אך יחד עם זאת בטל לקב"ה - ביטול היש. אך דוקא לכן ישנה מעלה מיוחדת לשמיטה, שבה האדם מחדיר את הביטול לקב"ה גם בענייני החול ובגשמיות העולם[24].
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שערי שמיטה, לקט ביאורים ואמרות קודש בענייני שמיטה ומצוות הקהל, מתורת הרבי. מכון היכל מנחם, תש"ס.
- כשהרבי התגייס למען החקלאים, פעולותיו של הרבי בשנת השמיטה תשי"ב עבור החקלאים בכפר חב"ד, שבועון כפר חב"ד גליון 1930 עמוד 43
- קריאת כ"ק אדמו"ר הרש"ב לסייע לשומרי השביעית בארץ ישראל (תרע"א). (אג"ק כ"ק אדמו"ר מוהרש"ב, חלק ב, עמ' תקמב).
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- תרשימים הלכתיים בהפקת מכון הלכה חב"ד: פירות שביעית וקדושתן • הפקרת פירות שביעית
- זושא וולף, שערי שמיטה, הוצאת היכל מנחם ירושלים, תש"ס
- הרב מאיר אשכנזי, הלכות שמיטה, לרגל שנת השמיטה תשפ"ב
- ובשנה השביעית, ליקוט מדברי הרבי אודות שנת השמיטה, תשורה משמחת הנישואין של משפחת גורביץ, כסלו תשפ"ב
- לא לסמוך על 'קולות': הוראות הרבי בשנת השמיטה, פרק מתוך הספר 'אקטואליה בזווית חב"דית
- הרב מרדכי מנשה לאופר, קרבה שנת השבע - פנינים מהרבי בקשר לשנת השמיטה
- זלמן קרזנובסקי, שביתה אוניברסלית, סקירה מקיפה על הקשר בין מצוות השמיטה לגאולה,
(הקישור אינו פעיל, כ"ח תשרי תשפ"ב)
- צפו: הלכות שמיטה בבית ובגינה • הרב שמעון פרבר
- הרב מאיר אשכנזי, שנת השמיטה: מדוע חשוב לקנות ירקות בכשרות מהודרת?
- הרב שניאור אשכנזי, שנה לא נורמלית לעם לא נורמטיבי: מי שובת מעבודה שנה שלמה?
- המכתב חושף: איך השפיעה השמיטה הראשונה על הכפר?
- מאמרים על השמיטה והגאולה באתר
שנת השמיטה בזמן הגאולה • שנת השמיטה בראי הגאולה • מודעות לגאולה מהרגע הראשון • יש מה לאכול!
הערות שוליים
- ↑ תשא לד, כא. וראה רש"י שם.
- ↑ 2.0 2.1 בהר כה, ד.
- ↑ רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ג, א.
- ↑ ראה לקוטי שיחות חלק י"ב ע' 110 ואילך, ובהערות שם.
- ↑ בהר כה, ה.
- ↑ משפטים כג, יא.
- ↑ בהר כה, ו.
- ↑ הוספות לספר המצוות, מצוות עשה ג.
- ↑ בהר כה, ז.
- ↑ ספרא שם.
- ↑ בהר כה, כ-כא.
- ↑ לקוטי שיחות חלק כז, שיחת בהר ב. ובלקוטי שיחות חלק ז שיחת בהר א סעיף ד - באופן אחר קצת.
- ↑ ראה סמ"ע חושן משפט סז ס"ק ב. שו"ת התעוררות תשובה ח"א סימן קצח. ועוד.
- ↑ ראה טו, ב.
- ↑ ראה טו, ב.
- ↑ ספורנו בהר כה, ב.
- ↑ ראה מכתב כללי - ח"י אלול תשל"ט (לקוטי שיחות חי"ט ע' 602).
- ↑ שיחת ח"י אלול תשל"ט (לקוטי שיחות חכ"ד ע' 315).
- ↑ שיחת ש"פ מטות מסעי תשמ"ז.
- ↑ שיחת ח"י אלול תשל"ט (שיחות קודש ח"ג ע' 673).
- ↑ אבן עזרא, רמב"ן, אברבנאל וש"ך על התורה ריש פרשת בהר. טעמי המצוות לריקאנטי מצוות למנות שמיטין ויובלות. ועוד.
- ↑ סנהדרין צז, א.
- ↑ טעמי המצוות לרח"ו ריש פרשת בהר. הובא ונתבאר בדרך מצותיך - איסור עבודת האדמה והאילנות בשביעית.
- ↑ לקוטי שיחות חלק א, שיחת בהר. חלק ז, שיחת בהר א. חלק יב, שיחת בהר א סעיף ט.