אלעזר ליפש: הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:אלעזר ליפש.PNG|שמאל|ממוזער|250px|ר' אלעזר ליפש בשיעור ב[[בית מנחם]]]] | [[קובץ:אלעזר ליפש.PNG|שמאל|ממוזער|250px|ר' אלעזר ליפש בשיעור ב[[בית מנחם]]]] | ||
[[קובץ:אלעזר ליפש2.png|ממוזער|הרב ליפש בצעירותו]] | [[קובץ:אלעזר ליפש2.png|ממוזער|הרב ליפש בצעירותו]] | ||
ר' '''אלעזר ליפש''' (כ"ג | ר' '''אלעזר ליפש''' ([[כ"ג שבט]] [[תרפ"ט]] - [[כ"ו תשרי]] [[תש"פ]]) היה תושב [[כפר חב"ד]] שעסק במסירת [[שיעורים]] קבועים לאוכלוסייה המקומית המבוגרת. בעבר שימש כ[[ר"מ]] בישיבת [[אחי תמימים ראשון לציון|אחי תמימים]] ב[[ראשון לציון]]. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד בעיר סווערש ב[[פולין]] ב[[כ"ג שבט]] [[תרפ"ט]] לר' [[יוסף יהודה ליפש|יוסף יהודה]] ולמרת עטיל{{הערה|אמו הייתה דודתו של הרב כץ ראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד, אחות אביו.}} ליפש, שהיו חסידים של האדמו"ר מראדזין, ר' יוסף מרדכי אלעזר, 'בעל התכלת'. | נולד בעיר סווערש ב[[פולין]] ב[[כ"ג שבט]] [[תרפ"ט]] לר' [[יוסף יהודה ליפש|יוסף יהודה]] ולמרת עטיל{{הערה|אמו הייתה דודתו של הרב כץ ראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד, אחות אביו.}} ליפש, שהיו חסידים של האדמו"ר מראדזין, ר' יוסף מרדכי אלעזר, 'בעל התכלת'. | ||
בתקופת ה[[מלחמת העולם השנייה|מלחמה]] ברחו מהנאצים ועברו לצידה הרוסי של הגבול (לקזאן), ובקיץ [[תש"א]] שלח אותם [[סטלין]] עם כל היהודים הפולנים לאוראל שב[[סיביר]], שם נפטרה אימו ושם חגג את ה[[בר מצוה]] שלו. ב[[תש"ו]] יצאו מ[[רוסיה]], והגיעו ל[[פוקינג]] - שם נכנס הוא וכל אחיו ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים פוקינג|תומכי תמימים]] שם למד אצל ר' [[ישראל נעוולער]], והפך ל[[חסיד חב"ד]]. בשנת [[תש"ח]] עברו עם הרבה מחסידי חב"ד ל[[פריז]], שם למד אצל ר' [[ניסן נמנוב]] בישיבת [[תומכי תמימים ברינוא]] ובשנת [[תש"ט]] בהוראתו של [[הרבי הריי"צ]] עברו ל[[ארץ ישראל]], אליה הגיע עם משפחתו בתאריך [[ד' ניסן]]. | בתקופת ה[[מלחמת העולם השנייה|מלחמה]] ברחו מהנאצים ועברו לצידה הרוסי של הגבול (לקזאן), ובקיץ [[תש"א]] שלח אותם [[סטלין]] עם כל היהודים הפולנים לאוראל שב[[סיביר]], שם נפטרה אימו ושם חגג את ה[[בר מצוה]] שלו. ב[[תש"ו]] יצאו מ[[רוסיה]], והגיעו ל[[פוקינג]] - שם נכנס הוא וכל אחיו ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים פוקינג|תומכי תמימים]] שם למד אצל ר' [[ישראל נעוולער]], והפך ל[[חסיד חב"ד]]. בשנת [[תש"ח]] עברו עם הרבה מחסידי חב"ד ל[[פריז]], שם למד אצל ר' [[ניסן נמנוב]] בישיבת [[תומכי תמימים ברינוא]] ובשנת [[תש"ט]] בהוראתו של [[הרבי הריי"צ]] עברו ל[[ארץ ישראל]], אליה הגיע עם משפחתו בתאריך [[ד' ניסן]]. | ||
בהגיעם לארץ, והוא כבר כבן 20, נכנס ללמוד בישיבת [[אחי תמימים תל אביב|אחי תמימים]] ב[[תל אביב]] אצל ה[[משפיע]] ר' [[שלמה חיים קסלמן]] ור' [[חיים שאול ברוק]]. כאשר ר' חיים שאול פתח את ישיבת אחי תמימים הוא לקח אותו להיות הר"מ הראשון בישיבה, בעודו בחור. | בהגיעם לארץ, והוא כבר כבן 20, נכנס ללמוד בישיבת [[אחי תמימים תל אביב|אחי תמימים]] ב[[תל אביב]] אצל ה[[משפיע]] ר' [[שלמה חיים קסלמן]] ור' [[חיים שאול ברוק]]. כאשר ר' חיים שאול פתח את ישיבת אחי תמימים הוא לקח אותו להיות הר"מ הראשון בישיבה, בעודו בחור. | ||
שורה 16: | שורה 16: | ||
בשנות הלמ"דים עבר לעבוד יחד עם חמיו בחנות תשמישי הקדושה שבבעלותו ברחוב אלנבי ב[[תל אביב]]. בד בבד, החל למסור שיעורים קבועים ב[[הלכה]], [[גמרא]] ו[[חסידות]] ב[[בית הכנסת]] [[בית מנחם]] ב[[כפר חב"ד]]. | בשנות הלמ"דים עבר לעבוד יחד עם חמיו בחנות תשמישי הקדושה שבבעלותו ברחוב אלנבי ב[[תל אביב]]. בד בבד, החל למסור שיעורים קבועים ב[[הלכה]], [[גמרא]] ו[[חסידות]] ב[[בית הכנסת]] [[בית מנחם]] ב[[כפר חב"ד]]. | ||
הוא היה ה'זוכה בגורל' מתושבי [[כפר חב"ד]] [[נסיעה לרבי|לנסוע לרבי]] ל[[תשרי]] [[תש"כ]] ו[[תשכ"ה]]. | הוא היה ה'זוכה בגורל' מתושבי [[כפר חב"ד]] [[נסיעה לרבי|לנסוע לרבי]] ל[[תשרי]] [[תש"כ]] ו[[תשכ"ה]]. | ||
נפטר בבוקר יום שישי [[כ"ו תשרי]] [[תש"פ]], והובא למנוחות עוד באותו יום ב[[בית העלמין אחיעזר]] הסמוך ל[[כפר חב"ד]]. | נפטר בבוקר יום שישי [[כ"ו תשרי]] [[תש"פ]], והובא למנוחות עוד באותו יום ב[[בית העלמין אחיעזר]] הסמוך ל[[כפר חב"ד]]. | ||
שורה 27: | שורה 27: | ||
* ר' [[יהושע (שייע) ליפש]] | * ר' [[יהושע (שייע) ליפש]] | ||
* ר' [[משה ליפש]], [[כפר חב"ד]] | * ר' [[משה ליפש]], [[כפר חב"ד]] | ||
* מרת רחל גלזמן, אשת ר' [[שלום בער גלזמן]] | * מרת רחל גלזמן, אשת ר' [[שלום בער גלזמן]] | ||
שורה 44: | שורה 43: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*ישראל לפידות, '''[http://www.scribd.com/doc/240303324/943 הזוכה בגורלות]''', סיפור חייו של הרב ליפש משולב בפרקי זכרונות מ[[הרבנית חנה]] {{בית משיח}} בתוך [[שבועון בית משיח]] גליון 943 עמוד 44 ואילך | *ישראל לפידות, '''[http://www.scribd.com/doc/240303324/943 הזוכה בגורלות]''', סיפור חייו של הרב ליפש משולב בפרקי זכרונות מ[[הרבנית חנה]] {{בית משיח}} בתוך [[שבועון בית משיח]] גליון 943 עמוד 44 ואילך | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה מ־08:10, 10 במרץ 2022
![](/images/5/57/%D7%90%D7%9C%D7%A2%D7%96%D7%A8_%D7%9C%D7%99%D7%A4%D7%A92.png)
ר' אלעזר ליפש (כ"ג שבט תרפ"ט - כ"ו תשרי תש"פ) היה תושב כפר חב"ד שעסק במסירת שיעורים קבועים לאוכלוסייה המקומית המבוגרת. בעבר שימש כר"מ בישיבת אחי תמימים בראשון לציון.
תולדות חיים
נולד בעיר סווערש בפולין בכ"ג שבט תרפ"ט לר' יוסף יהודה ולמרת עטיל[1] ליפש, שהיו חסידים של האדמו"ר מראדזין, ר' יוסף מרדכי אלעזר, 'בעל התכלת'.
בתקופת המלחמה ברחו מהנאצים ועברו לצידה הרוסי של הגבול (לקזאן), ובקיץ תש"א שלח אותם סטלין עם כל היהודים הפולנים לאוראל שבסיביר, שם נפטרה אימו ושם חגג את הבר מצוה שלו. בתש"ו יצאו מרוסיה, והגיעו לפוקינג - שם נכנס הוא וכל אחיו ללמוד בישיבת תומכי תמימים שם למד אצל ר' ישראל נעוולער, והפך לחסיד חב"ד. בשנת תש"ח עברו עם הרבה מחסידי חב"ד לפריז, שם למד אצל ר' ניסן נמנוב בישיבת תומכי תמימים ברינוא ובשנת תש"ט בהוראתו של הרבי הריי"צ עברו לארץ ישראל, אליה הגיע עם משפחתו בתאריך ד' ניסן.
בהגיעם לארץ, והוא כבר כבן 20, נכנס ללמוד בישיבת אחי תמימים בתל אביב אצל המשפיע ר' שלמה חיים קסלמן ור' חיים שאול ברוק. כאשר ר' חיים שאול פתח את ישיבת אחי תמימים הוא לקח אותו להיות הר"מ הראשון בישיבה, בעודו בחור.
בשנת תשי"ז נשא את רעייתו רבקה, בתו של החסיד ר' יהודה שמוטקין, וקבע את מגוריו בבני ברק. בעקבות הוראה מהרבי, עבר בתשכ"א להתגורר בכפר חב"ד, שם התגורר עד לפטירתו.
עוד בבחרותו בשנת תשי"ד הקים את סניף צעירי חב"ד בבני ברק וניהלו במשך כמה שנים.
בשנות הלמ"דים עבר לעבוד יחד עם חמיו בחנות תשמישי הקדושה שבבעלותו ברחוב אלנבי בתל אביב. בד בבד, החל למסור שיעורים קבועים בהלכה, גמרא וחסידות בבית הכנסת בית מנחם בכפר חב"ד.
הוא היה ה'זוכה בגורל' מתושבי כפר חב"ד לנסוע לרבי לתשרי תש"כ ותשכ"ה.
נפטר בבוקר יום שישי כ"ו תשרי תש"פ, והובא למנוחות עוד באותו יום בבית העלמין אחיעזר הסמוך לכפר חב"ד.
משפחתו
- אחיו
- ר' אורי עזרא ליפש, עסקן חב"די, וממקימי רשת אוהלי יוסף יצחק
- ר' צבי הירש ליפש
- ר' ישעיהו ליפש (שעיה) כפר חב"ד
- ר' יהושע (שייע) ליפש
- ר' משה ליפש, כפר חב"ד
- מרת רחל גלזמן, אשת ר' שלום בער גלזמן
- בניו
- ר' יצחק ליפש, שליח ומנהל סניף צא"ח בצפת.
- ר' אורי מרדכי ליפש, שליח בבני ברק.
- ר' יוסף ליפש - שליח ומנהל בית חב"ד בקריית אליעזר, חיפה.
- ר' דובער משה ליפש - סופר סת"ם בנצרת עלית.
- בנותיו
- מרת חיענא זלצמן אשת ר' יוסף יצחק זלצמן שליח ורב קהילת יוצאי רוסיה בטורונטו, קנדה.
- מרת עטיל ברקוביץ' אשת ר' שלמה זלמן ברקוביץ' שליח ורב קהילת חב"ד בראש פינה.
לקריאה נוספת
- עליך לכתוב ספר תורה, שבועון בית משיח כ"ו חשון תשפ"א עמוד 52
קישורים חיצוניים
- ישראל לפידות, הזוכה בגורלות, סיפור חייו של הרב ליפש משולב בפרקי זכרונות מהרבנית חנה
בתוך שבועון בית משיח גליון 943 עמוד 44 ואילך
הערות שוליים
- ↑ אמו הייתה דודתו של הרב כץ ראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד, אחות אביו.