חסידות ברסלב
![](/images/thumb/6/60/%D7%A0%D7%AA%D7%9F_%D7%9E%D7%91%D7%A8%D7%A1%D7%9C%D7%91.jpg/200px-%D7%A0%D7%AA%D7%9F_%D7%9E%D7%91%D7%A8%D7%A1%D7%9C%D7%91.jpg)
![](/images/thumb/8/85/%D7%A7%D7%A0%D7%99%D7%92.jpg/200px-%D7%A7%D7%A0%D7%99%D7%92.jpg)
![](/images/7/73/%D7%90%D7%95%D7%93%D7%A1%D7%A8.jpg)
חסידות ברסלב (או ברצלב)[1] נוסדה על ידי רבי נחמן מברסלב, נינו של הבעל שם טוב.
רבי נחמן ייסד שיטה מיוחדת בעבודת השם, עליה יצאו חוצץ רבים מגדולי ישראל בדורו, כמו הסבא משפולי, אדמור"י צ'רנוביל, ובחסידיות רבות מקפידים שלא לעיין בספריו, כמו בחסידיות בעלזא, צ'רנוביל, באבוב, ועוד.
ממשיכו של רבי נחמן, שעל פי המקובל בברסלב - מונה על ידי רבי נחמן עצמו, הינו רבי נתן מברסלב, מח"ס ליקוטי הלכות, ועוד.
מנהיגי ברסלב המקובלים כיום, הינם: רבי אליעזר שלמה שיק שליט"א (מוהרא"ש) - מנהיג מוסדות "היכל הקודש" בארה"ק ובחו"ל, רבי אליעזר ברלנד - מנהיג מוסדות "שובו בנים" בי-ם, רבי יעקב מאיר שכטר - מזקני ברסלב, רבי אלעזר מרדכי קניג - מנהיג קהילת "אור הגנוז" בצפת, רבי יצחק מאיר מורגנשטרן ועוד. ישנה קבוצה מחסידי ברסלב הדוגלים בפתק מסוים שנשלח אל רבי ישראל דוב אודסר לפי טענתו - מרבי נחמן מברסלב ששלח לו משמים, ועל פיו הם מכנים את רבם בכינוי " נ נח נחמ נחמן מאומן".
חב"ד וברסלב
מיסודות שיטת החסידות, מיסודו של הבעל שם טוב, היא: עבודת ה' באמצעות הגברת אור - לימוד החסידות, כשהחושך נדחה ממילא. בשונה משיטת המוסר שעניינה הסברת שלילת הרע והתעסקות בזהירות מפניו, ובדומה לחסידות ברסלב שחלק מעבודת השם נכללת בהתעסקות ברע, המלחמה ביאוש, אמירת תיקון הכללי בכל יום - המתקן את כל הפגמים החמורים ומניעת חדשים[2]. אודות כך מסופר, כי כשהגיע הספר ליקוטי מוהר"ן לליובאוויטש, הרבנית הצדקנית מרת רבקה קראה בו. לאחר מספר סימנים שמטה אותו על הספסל באומרה: "חטאים חמורים שאסור אפילו לעלות אותם במחשבה הוא כותב עליהם דפים שלמים[דרוש מקור]"
טענות שהופנו עוד מאת אדמו"רים שונים[3] על חסידי ברסלב, הם על שלא מינו לעצמם ממשיך דרך. אולם עכשיו ברור שניתן לומר לחב"ד שכל הפוסל במומו פוסל. הלוואי והיינו חובקים דרך ברסלב ולא היינו כל כך דומים היום לכת הש"ץ ימ"ש.
כאשר ח"כ מנחם הכהן היה פעם אצל הרבי ביחידות ודיבר עם הרבי על איזה מנהג שהוא עושה. הרבי שאל אותו מדוע הוא עושה את המנהג הזה והרי זהו מנהג של חסידים? בתשובה ענה הרב שאר ישוב כי גם הוא חסיד, שהרי סבותיו משורשי חסידות ברסלב. בתשובה ענה לו הרבי בתמיהה: "ברסלב? איזו חסידות זו והרי אין להם רבי?"[4]
כאשר ניגשו גדולי ישראל לאדמו"ר הזקן בהצעה להחרים את רבי נחמן ושיטתו, הגיב: "בעקבתא דמשיחא ידבקו אליו נשמות נמוכות ואינני רוצה לאבד אותם"[דרוש מקור].
אדמו"ר הזקן אף נפגש עם רבי נחמן, וכשאדמו"ר הזקן עבר דרך עירו יצא לקראתו רבי נחמן אל מחוץ לעיר והביאו לביתו בכבוד גדול[5].
אודות התייחסותו של אדמו"ר הצמח צדק לחסידות זו, מסופר, כי בעיירות הקטנות היו תמיד מאבקים בין חסידים למתנגדים על איוש תפקידי הרב והשוחט, ובגלל מיעוט התושבים והיכולת, לא יכלו לממן יותר מאדם אחד בכל משרה. באחד מהפשרות בין שני הצדדים, ויתרו החסידים על תפקיד השוחט והסכימו כפשרה שהוא יהיה לא חסיד ולא מתנגד, אלא ברסלב. כששמע זאת אדמו"ר הצמח צדק, הוא הגיב: "ברסלב?! ליצנות!". [6].
התייחסויות הרבי
כאשר עסקן מחסידות ברסלב, מהנהלת ת"ת ברסלב בבני ברק, אמר לרבי: "אני נוסע לאומן לראש השנה, לרבי נחמן מברסלב, באומן" שאלו הרבי: "היית שם בראש השנה הקודם?" וענה "כן, ואני נוסע לשם גם כעת"; אמר לו הרבי "תבטיח שמשיח יגיע ואז תחסוך את ההוצאות"[7]. מסופר שהרבי למד לקוטי מוהר"ן[8] וכן הם מוזכרים לפעמים בשיחותיו[9].
הערות שוליים
- ↑ כפי שמוזכר בדברי הרבי באגרות קודש כרך יב ד'קלד, למו"ל של ספרי ר"נ ששלח לו את ספריו.
- ↑ על החילוק בין חב"ד לברסלב אפשר ללמוד מהעובדה הבאה: בפרק כ"ט בתניא מופיע קטע האומר כי על האדם לרגוז על היצר הרע במחשבתו ולומר לו: "אתה רע ורשע ומשוקץ ומתועב ומנוול וכו' ככל השמות שקראו לו חכמינו". בליקוטי מוהר"ן מופיע אותו קטע, בהשמטת המילה 'במחשבתו'..
- ↑ ביניהם אדמו"רי טשרנוביל.
- ↑ גליון התמים לחודש שבט ה'פרצת, מדור 'סיפורים חסידיים' מאת הרב שלום בער רייכמן, מסופר בשם הרב דוד נחשון.
- ↑ .ספר התולדות אדמו"ר הזקן עמ' שע
- ↑ לפי גירסא אחרת[דרוש מקור] חריפה יותר, הוא אמר: "וואס? ברסלב? זיי זיינען דאך משוגעים!" או "ברסלב? איז א דורש אל המתים"?[דרוש מקור]
- ↑ ציטוט מוידיאו, באינפו.
- ↑ ימי מלך מפי עד, חסיד ברסלב שאביו שוחח עם הרבי באריכות ולמד עמו בלקוטי מוהר"ן.
- ↑ לקוטי שיחות חלק ו' עמ' 283 ובשיחות קודש תשל"ו ח"ב.
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |