דובער בוימגרטן: הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:מסיבות שבת.png|ממוזער|הרב דובער בוימגרטן (מימין) מראה ל{{ה|רבי}} סיכה עם סמל [[מסיבות שבת]]]] | [[קובץ:מסיבות שבת.png|ממוזער|הרב דובער בוימגרטן (מימין) מראה ל{{ה|רבי}} סיכה עם סמל [[מסיבות שבת]]]] | ||
[[קובץ:ספר תולדות.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תדפיס מתוך ספר שיצא על תולדותיו של הרב בוימגרטן]] | [[קובץ:ספר תולדות.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תדפיס מתוך ספר שיצא על תולדותיו של הרב בוימגרטן]] | ||
הרב '''דובער בוימגרטן''' ([[כ"ה מנחם אב]] [[תרפ"ב]] - [[ט"ז אדר|ט"ז אדר ראשון]] [[תשל"ח]], כונה גם בשם: '''בער'ל'''), היה [[שליח]] הרבי ל[[בואנוס איירס]] שב[[ארגנטינה]]. | הרב '''דובער בוימגרטן''' ([[כ"ה מנחם אב]] [[תרפ"ב]] - [[ט"ז אדר|ט"ז אדר ראשון]] [[תשל"ח]], כונה גם בשם: '''בער'ל'''), היה [[שליח]] [[הרבי]] ל[[בואנוס איירס]] שב[[ארגנטינה]]. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד | נולד ב[[ברוקלין]] ב[[כ"ה מנחם אב]] [[תרפ"ב]], לאביו הרב זאב בוימגרטן ולאמו מרת מיריל. בבחרותו היה מראשוני התמימים עימם ייסד [[אדמו"ר הריי"צ]] את ישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] ב-[[770]] בהגיעו לאמריקה בשנת [[ת"ש]]. | ||
לאחר [[השואה]], רבים מחסידי חב"ד שהו במחנות עקורים בגרמניה. אדמו"ר הריי"צ רצה לשלוח להם מתנה לפסח מ[[ארצות הברית]] [[יין]] | לאחר [[השואה]], רבים מחסידי חב"ד שהו במחנות עקורים בגרמניה. אדמו"ר הריי"צ רצה לשלוח להם מתנה לפסח מ[[ארצות הברית]] [[יין]] ל[[ארבע כוסות]], ור' בערל שהיה גר אז ב[[קראון הייטס]] התעסק בייצור יין - הורה לו הרבי לסדר רשימה של מספר הנפשות הזקוקים לד' כוסות ולשלוח להם יין, ושיעורו יהיה לפי דעת הרב [[חיים נאה]]. | ||
ביום השני של [[חג השבועות]] [[תש"ד]] מינה אותו אדמו"ר הריי"צ לשמש בהרכב של שלושה [[תמימים]] (יחד עם ר' [[מאיר גרינברג]] ור' [[מנחם מענדל פלדמן (בולטימור)|מענדל פלדמן]]) שישמשו כעין 'בית דין' וידאגו למצבם של ישיבות תומכי תמימים ואחי תמימים ברחבי ארצות הברית{{הערה|בהתוועדות [[חג השבועות]] תשי"ד הזכיר הרבי את בית דין זה ופעולותיו, וציין לשבח את הרב בוימגארטן שהיה זה שפעל בצורה טובה ביותר דווקא משום שהניח את שכלו על הצד.}}. בהמשך ללימודיו בישיבה, מינהו אדמו"ר הריי"צ כאחראי על מחלקת 'אחי תמימים' בסניף הישיבה שבברוקלין. | ביום השני של [[חג השבועות]] [[תש"ד]] מינה אותו אדמו"ר הריי"צ לשמש בהרכב של שלושה [[תמימים]] (יחד עם ר' [[מאיר גרינברג]] ור' [[מנחם מענדל פלדמן (בולטימור)|מענדל פלדמן]]) שישמשו כעין 'בית דין' וידאגו למצבם של ישיבות תומכי תמימים ואחי תמימים ברחבי ארצות הברית{{הערה|בהתוועדות [[חג השבועות]] תשי"ד הזכיר הרבי את בית דין זה ופעולותיו, וציין לשבח את הרב בוימגארטן שהיה זה שפעל בצורה טובה ביותר דווקא משום שהניח את שכלו על הצד.}}. בהמשך ללימודיו בישיבה, מינהו אדמו"ר הריי"צ כאחראי על מחלקת 'אחי תמימים' בסניף הישיבה שבברוקלין. | ||
שורה 30: | שורה 30: | ||
*אחיו, הרב מנחם מענדל | *אחיו, הרב מנחם מענדל | ||
*אחותו מרת יאכיט, אשת הרב [[שלום בער איינהורן]] | *אחותו מרת יאכיט, אשת הרב [[שלום בער איינהורן]] | ||
*בנו, הרב [[פנחס שלמה בוימגרטן]] - [[משפיע]] קהילת חב"ד ב[[בואנוס איירס]] | *בנו, הרב [[פנחס שלמה בוימגרטן]] - [[משפיע]] קהילת חב"ד ב[[בואנוס איירס]] | ||
*בתו, ציריל | *בתו, ציריל | ||
*בתו, הענע רבקה | *בתו, הענע רבקה | ||
שורה 42: | שורה 42: | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{מיון רגיל:בוימגרטן, דובער}} | {{מיון רגיל:בוימגרטן, דובער}} | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים המרכזית 770]] | |||
[[קטגוריה:שלוחים בארגנטינה]] | [[קטגוריה:שלוחים בארגנטינה]] | ||
[[קטגוריה:שלוחים שנפטרו]] | [[קטגוריה:שלוחים שנפטרו]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשל"ח]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשל"ח]] |
גרסה מ־17:29, 13 בינואר 2022
![](/images/thumb/6/63/%D7%9E%D7%A1%D7%99%D7%91%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%91%D7%AA.png/300px-%D7%9E%D7%A1%D7%99%D7%91%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%91%D7%AA.png)
![](/images/thumb/7/7b/%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%AA%D7%95%D7%9C%D7%93%D7%95%D7%AA.jpg/250px-%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%AA%D7%95%D7%9C%D7%93%D7%95%D7%AA.jpg)
הרב דובער בוימגרטן (כ"ה מנחם אב תרפ"ב - ט"ז אדר ראשון תשל"ח, כונה גם בשם: בער'ל), היה שליח הרבי לבואנוס איירס שבארגנטינה.
תולדות חיים
נולד בברוקלין בכ"ה מנחם אב תרפ"ב, לאביו הרב זאב בוימגרטן ולאמו מרת מיריל. בבחרותו היה מראשוני התמימים עימם ייסד אדמו"ר הריי"צ את ישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770 בהגיעו לאמריקה בשנת ת"ש.
לאחר השואה, רבים מחסידי חב"ד שהו במחנות עקורים בגרמניה. אדמו"ר הריי"צ רצה לשלוח להם מתנה לפסח מארצות הברית יין לארבע כוסות, ור' בערל שהיה גר אז בקראון הייטס התעסק בייצור יין - הורה לו הרבי לסדר רשימה של מספר הנפשות הזקוקים לד' כוסות ולשלוח להם יין, ושיעורו יהיה לפי דעת הרב חיים נאה.
ביום השני של חג השבועות תש"ד מינה אותו אדמו"ר הריי"צ לשמש בהרכב של שלושה תמימים (יחד עם ר' מאיר גרינברג ור' מענדל פלדמן) שישמשו כעין 'בית דין' וידאגו למצבם של ישיבות תומכי תמימים ואחי תמימים ברחבי ארצות הברית[1]. בהמשך ללימודיו בישיבה, מינהו אדמו"ר הריי"צ כאחראי על מחלקת 'אחי תמימים' בסניף הישיבה שבברוקלין.
עם עלותו של הרבי לכס הנשיאות, החל הרבי לדרוש מהצעירים לעסוק בהפצת היהדות חוצה לקהלים שאינם שומרי תורה ומצוות, והרב בוימגארטן נעמד בראש העוסקים בכך, ומאוחר יותר בשנת תשט"ו נמנה על מקימי צעירי אגודת חב"ד המרכזית ועל ראשי פעיליה.
בשנת תשט"ז החל לשלוח אותו הרבי למדינות שונות באירופה ובדרום אמריקה, ובשנת תשי"ח נשלח על ידי הרבי לשליחות קבועה בבואנוס איירס שבארגנטינה, והיה לשליח הראשון במקום. באותם שנים הייתה ממוקמת בבואנוס איירס הקהילה היהודית הגדולה ביותר בדרום אמריקה ושם החלה הפעילות החב"דית הראשונה בדרום אמריקה. כאשר הגיע למדינת ארגנטינה, הוא קיבל שורה של הוראות מיוחדות, ביניהם להוציא לאור בשפת המדינה, ספרדית, את קונטרס ומעין של אדמו"ר הרש"ב.
הוא היה מיוזמי ה'פגישות' עם סטודנטים באוניברסיטאות וכדומה, ופעל רבות גם במילאנו שבאיטליה.
מכתביו
לאורך כל שנות חייו כתב מכתבים רבים לידידיו, וחלקם הפכו לנכסי צאן ברזל בתיעוד ההיסטוריה של חסידות חב"ד. לאחר הסתלקותו של אדמו"ר הריי"צ ביקש הרבי לקבל את מכתביו לידידו החסיד הרב צבי שוסטרמן, והרבי שמר אותם לאורך כל שנות הנשיאות במגירות שולחן משרדו הפרטי.
במכתב אישי שכתב בחורף תשל"ב הוא מעיד על עצמו בין הדברים: "לימדתי בתור ראש ישיבה בישיבת חפץ-חיים, חמש שנים בהצלחה גדולה הן על אתר שנשתנה מצב התלמידים לגמרי לטוב מהקצה אל הקצה והן בשילוח תלמידים לישיבות. הצלחתי לשלוח כל"ה [35] תלמידים לארץ הקודש ולצפון אמעריקה וגם אחדים מהם שלא יכולתי לשכנעם לנסוע לתומכי תמימים נסעו לקול תורה, סלבודקה, פונוביץ' והדומה. וגם כאן נודעו תלמידיי בידיעותיהם בתורה וביראת שמים וכו'".
פטירתו
פעולותיו בארגנטינה נמשכו עד לפטירתו בט"ז אדר ראשון תשל"ח בעת ביקורו באנגליה. פטירתו הייתה לאחרי האירוע שעבר הרבי בתשל"ח, שאז הוא ועוד שני חסידים מסרו שנותיהם לחיי הרבי בפני ארון קודש, וכך הווה שכולם נפטרו באותה שנה.
על מצבתו נרשם: "עוסק בצורכי ציבור ורב פעלים ורבים השיב מעון הרביץ תורה ברבים ועסק במסירות נפש בהפצת היהדות והמעינות, שליח הרבי במדינת ארגנטינא".
משפחתו
- אחיו, הרב מנחם מענדל
- אחותו מרת יאכיט, אשת הרב שלום בער איינהורן
- בנו, הרב פנחס שלמה בוימגרטן - משפיע קהילת חב"ד בבואנוס איירס
- בתו, ציריל
- בתו, הענע רבקה
לקריאה נוספת
- יוסף אשכנזי, אוצר החסידים - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד ברחבי תבל, בהוצאת חזק, תשע"ד
- תולדות התמימים בארצות הברית מאת הרב יוסף יצחק קעלער
קישורים חיצוניים
הערות שוליים
- ↑ בהתוועדות חג השבועות תשי"ד הזכיר הרבי את בית דין זה ופעולותיו, וציין לשבח את הרב בוימגארטן שהיה זה שפעל בצורה טובה ביותר דווקא משום שהניח את שכלו על הצד.