משה בלוי: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "|left" ב־"|שמאל") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
מ (החלפת טקסט – "[[תמונה:" ב־"[[קובץ:") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | [[קובץ:משה בלוי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ר' משה בלוי בצעירותו]] | ||
[[ | [[קובץ:משה בלוי 2.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ר' משה בלוי]] | ||
הרב '''משה בלוי''' ([[י' תשרי]] [[תשי"ב]]-[[ד' סיון]] [[תשס"ז]]) היה מחנך חסידי, [[סופר סת"ם]], ומנהל ארגוני חסד ב[[נחלת הר חב"ד]]. | הרב '''משה בלוי''' ([[י' תשרי]] [[תשי"ב]]-[[ד' סיון]] [[תשס"ז]]) היה מחנך חסידי, [[סופר סת"ם]], ומנהל ארגוני חסד ב[[נחלת הר חב"ד]]. | ||
גרסה מ־08:32, 30 בספטמבר 2020
![](/images/thumb/f/f6/%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%91%D7%9C%D7%95%D7%99.jpg/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%91%D7%9C%D7%95%D7%99.jpg)
![](/images/thumb/a/ac/%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%91%D7%9C%D7%95%D7%99_2.jpg/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%91%D7%9C%D7%95%D7%99_2.jpg)
הרב משה בלוי (י' תשרי תשי"ב-ד' סיון תשס"ז) היה מחנך חסידי, סופר סת"ם, ומנהל ארגוני חסד בנחלת הר חב"ד.
תולדות חיים
נולד במוצאי יום הכיפורים תשי"ב, לאביו הרב יעקב זלמן בלוי ולאמו מרת צירל בלוי. ר' משה היה נצר לגדולי חסידי חב"ד מהדורות הקודמים: הרב ישעיה אורנשטיין ואביו הרב אורי אורנשטיין שהיו מראשי כולל חב"ד ירושלים, הרב אליהו יוסף ריבלין בעל 'אוהלי יוסף' שהיה מחשובי חסידי חב"ד בירושלים בזמן אדמו"ר הצמח צדק, והרב יהושע ליפקין שהיה 'חוזר' אצל אדמו"ר "הצמח צדק".
בילדותו למד בתלמודי תורה בירושלים, ולאחר מכן בישיבת תומכי תמימים לוד, תורת אמת ירושלים, תומכי תמימים כפר חב"ד ובישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770 במסגרת שנת ה'קבוצה'.
נישואיו
בשלהי שנת תשל"ד נשא לאישה את מרת ברכה רבקה, ומאז התגורר בנחלת הר חב"ד.
עוד לפני נישואיו החל לעסוק בחינוך, ומספר שנים אחר כך למד את מקצוע הסופרות. פרנסתו הייתה בדוחק, אבל עם זאת, כאשר התבקש לבדוק מזוזות של בתי ספר, מחנות צבא ובתי סוהר, עשה זאת ללא תמורה.
שעות וימים לא מעטים הקדיש לעזרה בגיוס כספים עבור נזקקים ובתי חב"ד.
מנהלי ארגוני חסד בנחלת הר חב"ד, סיפרו שר' משה היה פונה אליהם עם רשימות של נזקקים להם צריך לסייע.
בשנות חייו האחרונות הופקד על מכירת מצות בנחלת הר חב"ד מטעם "כולל חב"ד".
בשנת תשס"ג לקה באירוע מוחי, ועל אף חולשתו וכאביו, קבע בשנים האחרונות שיעורים רבים במסגרת 'כולל חסידות' ו'כולל ערב'. הוא היה מהמתמידים הגדולים, והקפיד ביותר על סדר שיעוריו.
הוא הרבה לעלות ולפקוד קברי צדיקים בחברון ובצפון הארץ. כאשר מטעמים רפואיים היה עליו להרבות בהליכה בתקופה האחרונה, הלך מדי יום ביומו עד לבית העלמין בפאתי קריית מלאכי, שם אמר את כל ספר התהלים על קברי הצדיקים הטמונים שם, זאת מלבד העובדה שבשעות הבוקר סיים את ספר התהלים יחד עם קבוצת אומרי תהלים.
פטירתו
בשנות חייו האחרונות חש לא בטוב ובני משפחתו הוסיפו לו את השם 'אלתר'.
בשנת תשס"ו, בעקבות טרגדיות ומחלות שפקדו כמה משפחות בנחלת הר חב"ד, הוחלט לכתוב ספר תורה לזכות תושבי השכונה. כל מי שתרם לספר תורה, שמו נכתב בשלט מיוחד שהוצב בבית הכנסת, ר' משה תרם אבל ביקש ששמו לא יוזכר, ורק לאחר פטירתו הוסיפו את שמו לשלט.
ביום ד' סיוון תשס"ז, התכוננו תושבי נחלת הר חב"ד להכנסת ספר תורה חגיגית, כאשר הם לבושים בבגדי שבת ובשעת מעמד סיום כתיבת האותיות נודע על פטירתו.
מיטתו הגיעה במהלך הסעודה וחיכו לברכת המזון כדי להניחו במרכז החגיגה. רבים מתושבי השכונה ליוו אותו למנוחתו האחרונה כאשר הם לבושים בבגדי שבת.
בני משפחתו מציינים ששבועיים לפני פטירתו אמר שבהלוויה שלו יגיעו עם בגדי שבת.
החברותא שלו סיפר שבלימוד האחרון שלהם סיימו במילים "ומשה עלה למרום".
קישורים חיצוניים
- כיצד ייתכן שבל"ג בעומר לא אהיה אצל הרשב"י? - קווים לדמותו -