משתמש:חסיד של הרבי/התוועדות פינת החי: הבדלים בין גרסאות בדף
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) |
מה עם ההתגלות? (שיחה | תרומות) (←סניפים) |
||
שורה 16: | שורה 16: | ||
==סניפים== | ==סניפים== | ||
בשנים שלאחר מכן החלו להיפתח סניפים של הפינה בשאר רחבי העולם וביניהם בישיבות [[תומכי תמימים]] ברחבי הארץ. ב[[ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת]] נפתחה הפינה בראשית שנת [[תשע"ה]] ומאז מתקיימת בקביעות. בישיבת [[תומכי תמימים ראשון לציון (גדולה)|תומכי תמימים ראשון לציון]] פתחו את הפינה החל משנת [[תשע"ז]]. כמו כן נפתחו פינות החי ב[[תומכי תמימים באר שבע]]{{הערה|[http://hageula.com/news/chabad/18852.htm תמונות מהפינה בבאר באתר הגאולה]}}, ב[[ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש נוף הגליל (גדולה)|תומכי תמימים נוף הגליל גדולה]], [[ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש נוף הגליל (קטנה)|קטנה]] ב[[תומכי תמימים יצהר]], וב[[תומכי תמימים בית שמש]] | בשנים שלאחר מכן החלו להיפתח סניפים של הפינה בשאר רחבי העולם וביניהם בישיבות [[תומכי תמימים]] ברחבי הארץ. ב[[ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת]] נפתחה הפינה בראשית שנת [[תשע"ה]] ומאז מתקיימת בקביעות. בישיבת [[תומכי תמימים ראשון לציון (גדולה)|תומכי תמימים ראשון לציון]] פתחו את הפינה החל משנת [[תשע"ז]]. כמו כן נפתחו פינות החי ב[[תומכי תמימים באר שבע]]{{הערה|[http://hageula.com/news/chabad/18852.htm תמונות מהפינה בבאר באתר הגאולה]}}, ב[[ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש נוף הגליל (גדולה)|תומכי תמימים נוף הגליל גדולה]], [[ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש נוף הגליל (קטנה)|קטנה]] ב[[תומכי תמימים יצהר]], וב[[תומכי תמימים בית שמש]]. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |
גרסה מ־15:42, 29 ביולי 2020
![](/images/thumb/d/d0/%D7%A4%D7%99%D7%A0%D7%AA_%D7%94%D7%97%D7%99.jpg/250px-%D7%A4%D7%99%D7%A0%D7%AA_%D7%94%D7%97%D7%99.jpg)
פינת החי הוא שמה של התוועדות המתקיימת מדי שבוע באור ליום שלישי ב770. ההתועדות נקראת "פינת החי" על שם תוכן ההתוועדות, בה מדובר אודות נצחיות חייו של הרבי. הפינה ממוקמת בפינה הצפונית מזרחית של 770.
היסטוריה
התוועדות פינת החי הראשונה החלה בז' טבת תשנ"ח לזכר מאורע שהתרחש כיומיים קודם לכן.
בין מארגני הפינה בתקופה הראשונה היו הרב שניאור שניאורסון והרב מאיר וילשאנסקי. מהדוברים הקבועים במשך השנים היה הרב חיים פוזן ומחליפו בשנים שלאחר מכן הוא הרב יהודה פרידמן.
ג' תמוז
לקראת ג' תמוז בו ניסיון האמונה בנצחיות חייו של הרבי בתקפו, מתארגנת התוועדות ענק בכל החלק המזרחי ב770, בה מוסיפים אודות האמונה בגצחיות חייו של הרבי. ההתוועדות התקיימה לראשונה בשנת תשנ"ד. במשך השנים אף יצאו חוברות כתשורה למשתתפי ההתוועדות, בין החוברות יצאו הקבצים 'אמונה ללא פשרות'[1], 'שירון גאולה ומשיח'[2], 'דיבר הכי חזק'[3], ועוד.
באור לח' טבת תשע"ח חגגו עשרים שנה להתוועדות, ולכבוד חגיגותץ ה20 שנה הוציאו תשורה של 'זימרון גאולה ומשיח' הכולל בתוכו שירי גאולה ומשיח בפירסום ראשון. התוועדות זו זכתה לפרסום רחב ברחבי השכונה.
אחד המנהגים בהתוועדות זו הוא לאכול אבטיחים, מנהג זה החל לאחר שהרב גיל שוורץ פתח בר אבטיחים בהתוועדות הראשונה בג' בתמוז תשנ"ד. לאחר זמן מצאו החסידים רמז לכך שאדמו"ר הזקן הראה לחסידים שהוא חי על ידי האבטיח.
סניפים
בשנים שלאחר מכן החלו להיפתח סניפים של הפינה בשאר רחבי העולם וביניהם בישיבות תומכי תמימים ברחבי הארץ. בישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת נפתחה הפינה בראשית שנת תשע"ה ומאז מתקיימת בקביעות. בישיבת תומכי תמימים ראשון לציון פתחו את הפינה החל משנת תשע"ז. כמו כן נפתחו פינות החי בתומכי תמימים באר שבע[4], בתומכי תמימים נוף הגליל גדולה, קטנה בתומכי תמימים יצהר, ובתומכי תמימים בית שמש.
קישורים חיצוניים
הערות שוליים
- ↑ הכולל שיחות מרבותינו נשיאינו אודות נצחיות הרבי שליט"א מלך המשיח, יצא לאור בשנת תשס"ח
- ↑ יצא לאור בשנת תשע"ג
- ↑ ליקוט מתוך נאומי הרב זמרוני ציק, יצא לאור בשנת תשע"ח
- ↑ תמונות מהפינה בבאר באתר הגאולה