יעקב אלישביץ: הבדלים בין גרסאות בדף
(←פתיח) |
(←משפחתו) |
||
שורה 39: | שורה 39: | ||
* ר' יצחק, [[קריית גת]], [[ר"מ]] ב[[תומכי תמימים קריית גת#ישיבה קטנה|ישיבה קטנה קריית גת]] ומנהל [[בית חב"ד]] לדוברי רוסית בעיר. | * ר' יצחק, [[קריית גת]], [[ר"מ]] ב[[תומכי תמימים קריית גת#ישיבה קטנה|ישיבה קטנה קריית גת]] ומנהל [[בית חב"ד]] לדוברי רוסית בעיר. | ||
{{מיון רגיל: | {{מיון רגיל:אלישביץ, יעקב}} | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר שליט"א]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר שליט"א]][[קטגוריה:חסידים ששירתו בצבא האדום]] | ||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בהר הזיתים]] | [[קטגוריה:אישים הטמונים בהר הזיתים]] | ||
[[קטגוריה:קהילת חב"ד מוסקבה: אישים]] | [[קטגוריה:קהילת חב"ד מוסקבה: אישים]] |
גרסה מ־10:34, 11 במאי 2017
![](/images/thumb/5/50/%D7%90%D7%9C%D7%A9%D7%91%D7%99%D7%A5.jpg/200px-%D7%90%D7%9C%D7%A9%D7%91%D7%99%D7%A5.jpg)
ר' יעקב אלישביץ כ"ג תשרי תרע"ג - כ' שבט תשנ"ג
תולדות חיים
נולד בשמחת תורה תרע"ג בעיר יקטרינוסלב, אוקראינה. בילדותו המוקדמת זכה ללמוד בחדר חסידי רגיל עוד לפני סגירת החדרים ברוסיה.
בגיל שמונה נפטרה אמו ממגפת הטיפוס ואביו נשבר מהאסון, הוא ואחיו עברו לגור בבית דודו.
במשך 20 שנה שימש כשוחט ובודק ומוהל בערי רוסיה. 7 שנים בדנייפרופטרובסק (יקטרינוסלב), ו13 שנים נוספות (תשי"ד - תשכ"ח) במוסקבה. השקיע רבות ממרצו להכשיר אחרים כ"כלי קודש", והצליח להעמיד עשרות אברכים שוחטים ומוהלים. בעקבות התעמולה שעשה בין הצעירים להיות שוחטים ומוהלים נעצר והעלילו עליו שריפת בית כנסת במוסקבה בזדון במטרה להבאיש את ריח ברית המועצות.
כשעלה לארץ הקודש התגורר בירושלים בשכונת שמואל הנביא והתמסר רבות למבצע תפילין בכותל המערבי.
נפטר בכ' שבט תשנ"ג ונטמן בהר הזיתים.
תחנותיו בתומכי תמימים
כשהגיע לגיל בר מצווה שלח אותו דודו ללמוד בישיבת תומכי תמימים קרמנצ'וג. לאחר שהדנייפר עלה על גדותיו וכמעט נחרבה העיר קרמנצ'וג, התפזרו התלמידים ור' יעקב עבר ללמוד בוויטעבסק. משם ברחו התלמידים מחמת עיני הבולשת לאודסה. לאחר זמן קצר נעצרו, וכששוחררו ברחו לחרקוב. תחנתו האחרונה היתה ביקטרינוסלב שם זכה להכיר את רבי לוי יצחק שניאורסון (אב אדמו"ר שליט"א) וזכה להשתתף בהתוועדות שנערכה בבית רבי לוי בליל חתונת הרבי
שוחט ביקטרנוסליב
בתקופה זו למד את מלאכת השחיטה. כשרצה לקבל 'קבלה' מר' לוי'ק, סירב לתת לו כי באותו זמן היה ר' יעקב מגלח זקנו מאימת השלטונות, והצמח צדק כותב בספרו שראוי לשוחט להיות בעל זקן. לבסוף הלך לקבל 'קבלה' מרב אחר. ובפועל אישר ר' לוי'ק לחלק ממקורביו לאכול את שחיטתו, ביודעו שהוא ירא שמים בתכלית.
לומד את אומנות המילה
במלחמת העולם השניה גוייס ונשלח לחזית סטלינגרד, שם התנהל אחד הקרבות המפורסמים בזמן המלחמה. סטאלין השקיע מאמצים שהעיר הקרויה על שמו לא תיפול בידי הנאצים. מתוך שני מיליון חיילים נשארו רק כמאתיים, ובינהם ר' יעקב.
כשחזר וגילה שמשפחתו נהרגה על ידי הנאצים, החליט לנקום בנאצים וללמוד את אומנות המילה ולהכניס את ילדי ישראל בבריתו של אברהם אבינו.
בפרוטותיו האחרונות נסע למוסקווה, שם נשארו מספר מוהלים שמהם קיווה ללמוד המלאכה.
משפחתו
- בניו
- ר' יוסף לייב, ארצות הברית
- ר' שלום, ארצות הברית
- ר' חיים, קריית ארבע, חבר במועצה המקומית.
- ר' ישראל, ירושלים, פעיל בעניני שלימות הארץ.
- ר' יצחק, קריית גת, ר"מ בישיבה קטנה קריית גת ומנהל בית חב"ד לדוברי רוסית בעיר.