אליהו פרץ זילברשטרום: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) מ (ויקיזציה) |
||
שורה 15: | שורה 15: | ||
גם בפעם השניה שהגיע אל הרבי כעבור חמש שנים לקראת חודש החגים [[תשכ"ז]], נחת בעיצומה של [[התוועדות של הרבי|התוועדות]] וזכה שהרבי יורה שיעמוד בסמיכות אליו עד לסיום ההתוועדות, וכן זכה שביחידות לפני הנסיעה העניק לו הרבי בקבוק משקה והורה לו להוסיף בו מיץ תפוזים וכן לפורר את אחת מחתיכות ה[[לעקאח]] שקיבל אל תוך עוגה גדולה אותה יחלק לתלמידיו. | גם בפעם השניה שהגיע אל הרבי כעבור חמש שנים לקראת חודש החגים [[תשכ"ז]], נחת בעיצומה של [[התוועדות של הרבי|התוועדות]] וזכה שהרבי יורה שיעמוד בסמיכות אליו עד לסיום ההתוועדות, וכן זכה שביחידות לפני הנסיעה העניק לו הרבי בקבוק משקה והורה לו להוסיף בו מיץ תפוזים וכן לפורר את אחת מחתיכות ה[[לעקאח]] שקיבל אל תוך עוגה גדולה אותה יחלק לתלמידיו. | ||
לחם בקרבות [[מלחמת ששת הימים]] בגדוד 68 וסופח ליחידה שהופקדה על הפעלת המרגמות, ולימים זכה למדליית הוקרה על חלקו בשחרורה של ירושלים מידי הערבים | לחם בקרבות [[מלחמת ששת הימים]] בגדוד 68 וסופח ליחידה שהופקדה על הפעלת המרגמות, ולימים זכה למדליית הוקרה על חלקו בשחרורה של ירושלים מידי הערבים. לאור קריאת הרבי, עוד בזמן המלחמה החל לעסוק ב[[מבצע תפילין]] עם חבריו לנשק{{הערה|1=[http://habad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=10970&CategoryID=1900 דיווח היסטורי, בתוך שבועון התקשרות גליון 1059].}}. | ||
במהלך שנות פעילותו בבתי ספר ממלכתיים בירושלים, היה מארגן מסיבות חומש ב[[בית הכנסת צמח צדק (ירושלים)|בית הכנסת צמח צדק בעיר העתיקה בירושלים]]. | במהלך שנות פעילותו בבתי ספר ממלכתיים בירושלים, היה מארגן מסיבות חומש ב[[בית הכנסת צמח צדק (ירושלים)|בית הכנסת צמח צדק בעיר העתיקה בירושלים]]. |
גרסה אחרונה מ־22:19, 28 במאי 2024
![](/images/thumb/b/b0/%D7%90%D7%9C%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%A4%D7%A8%D7%A5_%D7%96%D7%99%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%A9%D7%98%D7%A8%D7%95%D7%9D.jpeg/250px-%D7%90%D7%9C%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%A4%D7%A8%D7%A5_%D7%96%D7%99%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%A9%D7%98%D7%A8%D7%95%D7%9D.jpeg)
הרב אליהו פרץ זילברשטרום (יליד שנת תרצ"ה, 1935) הינו איש חינוך, היה משפיע קהילת חב"ד בשכונת נוה יעקב בירושלים.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בצרפת בא' סיון תרצ"ה לאביו הרב בנימין נחום זילברשטרום ונקרא על שם סבו מצד אביו, הרב אליהו פרץ זילברשטרום שהיה מנכבדי הקהילה הליטאית בעיירתו, וממקורביו ומבני ביתו של הגאון ר' חיים מבריסק.
התקרב לחסידות חב"ד בעקבות אחיו הגדול, הרב אהרן מרדכי זילברשטרום, ולמד בישיבת תומכי תמימים לוד בין השנים תשי"ד-תשי"ט. במהלך שנות לימודיו בישיבה נרצח אחיו הת' שמחה זילברשטרום על ידי מחבלי הפדאיון.
בהגיעו לגיל חתונה, נישא עם רעייתו מרת שושנה רייזל, בת הרב ישעיהו גופין.
לאחר חתונתו, נכנס לעבוד כמחנך בבית הספר של רשת אהלי יוסף יצחק בשכונת מלחה בירושלים, ואף שימש במשך שנים ארוכות כמנהל המוסד.
נסע לרבי בפעם הראשונה לקראת חודש תשרי תשכ"ב, שהיה הפעם השניה בה אורגן צ'ארטר לנסיעה משותפת של חסידי חב"ד בארץ אל הרבי, ומייד עם בואו, עוד בעיצומם של ריקודי השמחה של החסידים מחוץ ל-770 עם ירידתם מהמונית, נקרא על ידי המזכיר להיכנס ליחידות אצל הרבי. בין הנושאים הרבים עליהם דיבר עמו הרבי ביחידות, נכללה הוראה של הרבי לרענן בזכרונו את השפה הצרפתית אותה דיבר בילדותו, על מנת שיוכל להשתמש בה להשפיע על עולי צרפת בארץ הקודש.
גם בפעם השניה שהגיע אל הרבי כעבור חמש שנים לקראת חודש החגים תשכ"ז, נחת בעיצומה של התוועדות וזכה שהרבי יורה שיעמוד בסמיכות אליו עד לסיום ההתוועדות, וכן זכה שביחידות לפני הנסיעה העניק לו הרבי בקבוק משקה והורה לו להוסיף בו מיץ תפוזים וכן לפורר את אחת מחתיכות הלעקאח שקיבל אל תוך עוגה גדולה אותה יחלק לתלמידיו.
לחם בקרבות מלחמת ששת הימים בגדוד 68 וסופח ליחידה שהופקדה על הפעלת המרגמות, ולימים זכה למדליית הוקרה על חלקו בשחרורה של ירושלים מידי הערבים. לאור קריאת הרבי, עוד בזמן המלחמה החל לעסוק במבצע תפילין עם חבריו לנשק[1].
במהלך שנות פעילותו בבתי ספר ממלכתיים בירושלים, היה מארגן מסיבות חומש בבית הכנסת צמח צדק בעיר העתיקה בירושלים.
לאחר פרישתו לפנסיה, עבר להתגורר בשכונת נווה יעקב בירושלים, בה משמש כמשפיע הקהילה.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, הרב יוסף יצחק זילברשטרום - ראש הישיבה קטנה בקרית גת.
- בנו, הרב בנימין נחום זילברשטרום - מראשי קהילת חב"ד בראשון לציון, מנהל מוסדות "אור מלכה" בראשון לציון, ומייסד ומנהל בית ההוצאה לאור 'אשל' ו'ופרצת'.
- בנו, הרב יהודה לייב זילברשטרום - ר"מ בישיבת תומכי תמימים לוד, חבר ההנהלה הרוחנית של הישיבה
- בנו, ר' ישעיהו זילברשטרום - ראשון לציון
- בנו, ר' מנחם מענדל זילברשטרום - לוד
- בתו מרת רבקה, רעיית הרב פרץ אוריאל בלוי - עסקן וסופר חב"די, חבר הנהלת מוסד בית חנה בירושלים, וממנהלי מכון ההוצאה לאור 'חזק'.
- בתו, מרת נחמה דינה, רעיית הרב יצחק פנחס וישצקי - שלוחי הרבי בדונייצק, אוקראינה
- בתו מרת חנה, רעיית הרב אהרן קנייבסקי - שלוחי הרבי בכפר סבא
- בתו מרת דבורה לאה, רעיית הרב מנחם מענדל קפלן - שלוחי הרבי באוק פארק, מישיגן
- בתו מרת בילא רחל, רעיית הרב בנימין וולף (קרים) - סבסטופול, רוסיה
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- זכרונותיו, בתוך תשורה מנישואי זקלס-פלמן, תשע"ד
- לא להיכנס לחובות, בתוך פרוייקט 'בקודש, עם הרבי לבד', שבועון כפר חב"ד גליון 1954 עמוד 39
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- "זילברשטרום, הרבי מחכה לך"
- המשפיע שלחם בקרב על ירושלים קיבל מדליית הוקרה וסיפר על ניסים, באתר חרדים10
- הוידאו שריגש את שלוחי החינוך: סיפורה של מהפכת ה'רשת' מפי הרב זילברשטרום
- הבקבוק שמע הכל
ראיון וידאו משוכתב בגליון 'הסיפור שלי' של חברת המדיה החב"דית jem