חיים שלום סגל: הבדלים בין גרסאות בדף
(←משפחתו) |
(←משפחתו) |
||
(גרסת ביניים אחת של משתמש אחר אחד אינה מוצגת) | |||
שורה 24: | שורה 24: | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
;בניו: | ;בניו: | ||
* הרב פנחס דוד סגל - ירושלים. | * הרב [[פנחס דוד סגל]] - ירושלים. | ||
* הרב [[בנימין זאב סגל]] - כיהן כראש ישיבת [[תומכי תמימים לוד]], [[בית הר"מ נחלה]] ו[[תורת אמת ירושלים]]. | * הרב [[בנימין זאב סגל]] - כיהן כראש ישיבת [[תומכי תמימים לוד]], [[בית הר"מ נחלה]] ו[[תורת אמת ירושלים]]. | ||
* הרב אברהם צבי סגל - ר"מ בישיבת גרודנא' באר יעקב, ומחבר ספר "צבא המלך" ו"צבא העבודה". | * הרב אברהם צבי סגל - ר"מ בישיבת גרודנא' באר יעקב, ומחבר ספר "צבא המלך" ו"צבא העבודה". | ||
* הרב [[שניאור זלמן סגל]] - כיהן כר"מ בישיבת [[תומכי תמימים לוד]]-נפטר [[י"ז | * הרב [[שניאור זלמן סגל]] - כיהן כר"מ בישיבת [[תומכי תמימים לוד]]-נפטר [[י"ז כסלו]] [[התשפ"ד]]. | ||
* הרב אהרון סגל - ירושלים, מרבני ישיבת המקובלים "שער השמים" בירושלים. | * הרב אהרון סגל - ירושלים, מרבני ישיבת המקובלים "שער השמים" בירושלים. | ||
* הרב [[יוסף יצחק סגל (מגדל העמק)|יוסף יצחק סגל]] - מ[[שליח|שלוחי]] [[הרבי]] ל[[מגדל העמק]] ו[[משפיע]] ב[[תות"ל מגדל העמק|ישיבת חב"ד המקומית]]. | * הרב [[יוסף יצחק סגל (מגדל העמק)|יוסף יצחק סגל]] - מ[[שליח|שלוחי]] [[הרבי]] ל[[מגדל העמק]] ו[[משפיע]] ב[[תות"ל מגדל העמק|ישיבת חב"ד המקומית]]. |
גרסה אחרונה מ־20:08, 11 באפריל 2024
![](/images/thumb/3/3d/%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9D_%D7%A1%D7%92%D7%9C_%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D.png/250px-%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9D_%D7%A1%D7%92%D7%9C_%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D.png)
ערך זה עוסק ברב חיים שלום סגל מירושלים. אם התכוונתם לשליח הרבי בעפולה, ראו חיים שלום סגל (עפולה).
הרב חיים שלום הלוי סגל (כ"ז בחשוון תרע"ח - י"ז במנחם אב תשמ"ג) היה מייסד ומשפיע בית הכנסת חב"ד 'בית יהודה' בשכונת נחלאות בירושלים, גאון ומחבר ספרים מצאצאי רבינו הזקן שעסק רבות בפירוש רש"י על התורה וזכה לקירובים רבים מהרבי, וביניהם התמנה על ידי הרבי ל'בעל הבית' על ארץ ישראל כחלק מה'או"ם החסידי'.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בכ"ז חשון תרע"ח לאביו הרב שלמה יהודה סגל, מתלמידי ישיבת תורת אמת חברון ולאמו הרבנית יוכבד דור חמישי לאדמו"ר הזקן דרך בנו ר' משה, בעיר חברון בשנת תרע"ח.
בצעירותו למד בתלמוד תורה וישיבת 'עץ חיים', ובהיותו בגיל 16 בלבד קיבל על עצמו שנה וחצי של תענית דיבור, ובמהלכם למד 4 פעמים את כל הש"ס.
בהגיעו לגיל נישואין התחתן עם מרת פרומא אסתר, בתו של רבי נחמיה חשין, ולאחר החתונה התמנה לכהן כר"מ בישיבה לצעירים שעל ידי 'עץ חיים'.
היה מחסידי האדמו"ר הריי"צ ואדמו"ר שליט"א. בשמיני עצרת תשל"א - בעת ביקורו הראשון בחצרות קודשנו - מינה הרבי בעל בתים לכל מדינה בעולם, ואת הרב סגל מינה לבעל הבית[1] על ארץ הקודש.
במשך ארבעים שנה עסק בפירוש רש"י על התורה וחיבר את ספרי תוספת רש"י בהם העמיק בפירוש רש"י על התורה, במסגרת מכון הרי פישל, על מלאכתו זו זכה לקירובים עצומים מהרבי. הרב סגל קיבל הוראה מהרבי להדפיס את פירושו עם החומש. הספר עמד לצאת לאור בהוצאת 'מפעלי אריאל', אך למרבה הצער הרב סגל נפטר בטרם הספיק להדפיס את הספר. לאחר פטירתו ביקשו בני ביתו להדפיס את ספרו במשך שנת האבל, והציעו להדפיס תחילה את הפירוש לבדו, ובהמשך להדפיס את הפירוש עם החומש. הרב שאר ישוב הכהן, שעמד בראש 'מפעלי אריאל', הסכים לכך אם יקבל את הסכמת הרבי. הרבי השיב על כך [2] בז' בתשרי תשד"מ:
"ונכון ומתאים מאד, ובפרט שעל-ידי זה יתרבו בהקדם לומדי פירוש רש"י וכו' שעשה ובהצלחה וכו' תורתנו הקדושה "בהמצאו גו' קרוב" בהבנת פשוטו של מקרא שעל-ידי זה הכניסה לתוך ר(אש של כל אחד ואחד מ)שבטי ישראל" [3].
שימש כמשפיע בבית הכנסת 'בית יהודה' בשכונת מזכרת משה (נחלאות) בירושלים, אותו הקים יחד עם אחיו הרב מרדכי זלמן סגל, שכיהן כגבאי בית הכנסת. בהשפעתם הפך המקום למרכז לפעילות חב"דית בכל האזור.
בי"ז מנחם אב תשמ"ג נפטר, טמון ליד ציונו של רבי שניאור זלמן מלובלין בעל ה"תורת חסד", בחלקת חב"ד במרומי הר הזיתים בירושלים.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בניו
- הרב פנחס דוד סגל - ירושלים.
- הרב בנימין זאב סגל - כיהן כראש ישיבת תומכי תמימים לוד, בית הר"מ נחלה ותורת אמת ירושלים.
- הרב אברהם צבי סגל - ר"מ בישיבת גרודנא' באר יעקב, ומחבר ספר "צבא המלך" ו"צבא העבודה".
- הרב שניאור זלמן סגל - כיהן כר"מ בישיבת תומכי תמימים לוד-נפטר י"ז כסלו התשפ"ד.
- הרב אהרון סגל - ירושלים, מרבני ישיבת המקובלים "שער השמים" בירושלים.
- הרב יוסף יצחק סגל - משלוחי הרבי למגדל העמק ומשפיע בישיבת חב"ד המקומית.
- בנותיו
- מרת יהודית ולדנברג, רעיית הרב שמחה בונם ולדנברג, רבה של שכונת "עזרת תורה" בירושלים, ומחבר ספרי "בינת שמחה".
- מרת מרים גוטא רוזנבוים - נפטרה ז כסלו תש"נ -, רעיית הרב יעקב מאיר רוזנבוים, ראש ישיבת "לב שמחה" גור בלונדון, ומחבר ספר "אבן בוחן".
- מרת חיה צביה, רעיית הרב יעקב אשר פלדמן, ראש כולל "מטה אהרון" ומחבר הספר "כתב משה".
- מרת בת שבע, רעיית הרב משה חיים דנדרוביץ, ראש ישיבה קטנה "שפת אמת" ומחבר סדרת הספרים "אמרי חמד" על מסכתות הש"ס ועל התורה.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- פרקי חיים ושלום, תשורה מנישואי צאצאיו כוללת את תולדות חייו וחלופת המכתבים שלו עם הרבי
חברי האו"ם החסידי |
---|
(לפי סדר האל"ף בי"ת) |
- ↑ ראו בהרחבה בערך "האו"ם החסידי"
- ↑ 'מאוצר המלך' כרך ב' עמ' 206
- ↑ הרבי הדגיש את האותיות 'רש"י' שבר"ת של המילים "ראש שבטי ישראל"