רחובות: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
|||
(70 גרסאות ביניים של 16 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ: | [[קובץ:שחר וקרלנשטיין.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מנכ"ל המוסדות הרב [[אלימלך שחר|שחר]], הסמנכ"ל הרב [[ארז קרלנשטיין|קרלנשטיין]] וראש הישיבה בעיר הרב [[חיים אהרון]]]] | ||
'''רחובות''' היא עיר במישור החוף הדרומי ב[[ארץ ישראל]]. הוקמה כמושבה בשנת [[תר"נ]] (1890) והוכרזה כעיר בשנת [[תש"י]] (1950). | '''רחובות''' היא עיר במישור החוף הדרומי ב[[ארץ ישראל]]. הוקמה כמושבה בשנת [[תר"נ]] (1890) והוכרזה כעיר בשנת [[תש"י]] (1950). | ||
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון ל[[תשע"ד]] יש ברחובות מעל 130,000 תושבים | לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון ל[[תשע"ד]] יש ברחובות מעל 130,000 תושבים. | ||
מקור שמה של העיר הוא בפסוק מהמקרא: {{ציטוטון|וַיַּעְתֵּק מִשָּׁם וַיַּחְפֹּר בְּאֵר אַחֶרֶת וְלֹא רָבוּ עָלֶיהָ וַיִּקְרָא שְׁמָהּ רְחֹבוֹת וַיֹּאמֶר כִּי עַתָּה הִרְחִיב ה' לָנוּ וּפָרִינוּ בָאָרֶץ}}{{הערה|[[חומש בראשית]], פרק כו, פסוק כב.}}. בקיץ תשי"ב הוקם ברחובות בית ספר חב"ד ובשנת תשכ"ט החלה להתגבש קהילה חב"דית, אשר עם השנים הפכה לאחת הקהילות החב"דיות החשובות בארץ הקודש, וכוללת בתי כנסת, ישיבה, מוסדות חינוך, מקוואות וארגוני חסד. | |||
==ביקור אדמו"ר הריי"צ בעיר== | |||
ב[[ב' מנחם אב]] [[תרפ"ט]] הגיע [[אדמו"ר הריי"צ]] לביקור ב[[ארץ ישראל]] במהלכו ביקר בארבעת ערי הקודש, והשתטח על קברי האבות. ביקורו ארך כשבועיים, ובכניסתו לארץ הקודש עבר בעיר רחובות וגם בסיום הביקור - ב[[ט"ז מנחם אב]] תרפ"ט עלה על רכבת בתחנת [[לוד]] יחד עם משלחת של רבני חב"ד, שהמשיכו ללוותו עד לתחנת הרכבת ברחובות, שם נפרד [[אדמו"ר הריי"צ]] מחסידיו והמשיך בנסיעתו על רכבת נוספת שנסעה למצרים, משם המשיך לביקורו ב[[ארצות הברית]]. | |||
==בית ספר חב"ד== | ==בית ספר חב"ד== | ||
שורה 16: | שורה 15: | ||
== קהילת חב"ד בעיר == | == קהילת חב"ד בעיר == | ||
[[קובץ:שלמה איידלמן מרדכי קסטל אלימלך שחר.jpg|ממוזער|שמאל|דור המייסדים - הרב [[שלמה איידלמן]], הרב [[אברהם מרדכי קסטל]] והרב [[אלימלך שחר]] ליד בית כנסת חב"ד]] | |||
בשנת [[ | בשנת [[תשכ"ט]] החלה להתגבש קהילת חב"ד בעיר. | ||
על ראשוני החסידים בקהילה נמנים הרב [[אלימלך שחר]], הרב [[אריה יהודה לייב לוין|אריה לוין]] | על ראשוני החסידים בקהילה נמנים הרב [[חיים חייקין]], הרב [[אלימלך שחר]], הרב [[אריה יהודה לייב לוין|אריה לוין]], הרב נתן ויינר, הרב ישעיהו יהודה, הרב אהרן קרצ'מר, הרב [[שלמה איידלמן]], הרב אריק חן, הרב [[יעקב שמואלי]], הרב צבי קרן, הרב יעקב יוסף ברגר, הרב לוי וינר והרב [[אריה לייב דמיחובסקי]]{{הערה|[https://www.yahad.org/69181.html תולדות ר' אריה לייב דמיחובסקי]}}. | ||
בשנים הראשונות להתפתחות הקהילה התווספו בחורים ממשפחות לא חב"דיות שלמדו בתומכי תמימים והם השתלבו בתפילות התוועדויות ומבצעים של הקהילה המתפתחת. | בשנים הראשונות להתפתחות הקהילה התווספו בחורים ממשפחות לא חב"דיות שלמדו בתומכי תמימים והם השתלבו בתפילות התוועדויות ומבצעים של הקהילה המתפתחת. | ||
בשנים אלו מניין חב"ד התארח בבית משפחת ר' נתן ויינר ובמקומות נוספים עד אשר המניין עבר למקום של קבע - בית הכנסת במבנה חד קומתי ברחוב התחיה, בו הוקם גם חדר חב"ד עבור ילדי הקהילה. | בשנים אלו מניין חב"ד התארח בבית משפחת ר' נתן ויינר ובמקומות נוספים עד אשר המניין עבר למקום של קבע - בית הכנסת במבנה חד קומתי ברחוב התחיה, בו הוקם גם חדר חב"ד עבור ילדי הקהילה. | ||
[[קובץ:מתחם ישיבת מאור מנחם .png|ממוזער|שמאל|בית כנסת חב"ד (משמאל) וגני חב"ד (מימין)]] | [[קובץ:מתחם ישיבת מאור מנחם .png|ממוזער|שמאל|בית כנסת חב"ד (משמאל) וגני חב"ד (מימין)]] | ||
[[קובץ:רחובות.jpg|ממוזער|שמאל|בית כנסת חב"ד ברחובות אולם התפילה המרכזי בתקופה בה הישיבה התארחה בו]] | [[קובץ:רחובות.jpg|ממוזער|שמאל|בית כנסת חב"ד ברחובות אולם התפילה המרכזי בתקופה בה הישיבה התארחה בו]] | ||
בשנות הל' המאוחרות גבאי בית כנסת חב"ד הרב חיים חייקין ניהל ואירגן בניית מבנה מפואר גבוה ורחב ידיים עבור בית הכנסת ומוסדות חינוך, אשר באותם ימים כללו "חדר" וגני ילדים אשר נוהלו על ידי חברי הקהילה. | בשנות הל' המאוחרות גבאי בית כנסת חב"ד הרב חיים חייקין ניהל ואירגן בניית מבנה מפואר גבוה ורחב ידיים עבור בית הכנסת ומוסדות חינוך, אשר באותם ימים כללו "חדר" וגני ילדים אשר נוהלו על ידי חברי הקהילה. | ||
בית הכנסת עבר לבניין החדש הממוקם בקצה | בית הכנסת עבר לבניין החדש הממוקם בקצה רחוב התחיה בשכונת דניה, הכולל ארבע קומות, ובבניין ובחצר אשר מסביבו התפתחו עם השנים [[תלמוד תורה חב"ד לוי יצחק]], גני חב"ד, ועוד פעילות עניפה הקשורה לבית כנסת ובית חב"ד. | ||
==מוסדות חינוך== | ==מוסדות חינוך== | ||
[[קובץ:תלמוד תורה חב"ד רחובות.jpeg|ממוזער|שמאל|תלמוד תורה חב"ד רחובות, נחנך אלול תשפ"ג]] | |||
בשנת תשמ"ב מנתה הקהילה כעשרים משפחות, והמוסדות כללו בית כנסת, וכיתות "חדר" לילדים בגיל טרום כיתה א'{{הערה|שם=בית משיח 274|בית משיח 274}} ובשנים הבאות עם התלתחות הקהילה נפתחה במבנה [[בית הכנסת]] החדש כיתה א' לבנים, כשבכל שנה נפתחת כיתה נוספת, ולאחר מספר שנים עבר ה[[חיידר]] למוסד בו שכן בית ספר שזר, ובתחילת שנת הלימודים תשפ"ד הגיע התלמוד תורה למבנה קבע שנבנה במיוחד עבור התלמוד תורה. | |||
במהלך השנים נקבע התלמוד תורה בשם: [[תלמוד תורה לוי יצחק רחובות|תלמוד תורה לוי יצחק]] על שם [[לוי יצחק שניאורסאהן (אב אדמו"ר שליט"א)|אביו של הרבי]], בהנהלת הרב אמיר הרץ חתן הרב חיים חייקין ממייסדי הקהילה. | |||
במהלך השנים נפתחה גם כיתה א' לבנות, אולם כעבור חודשים ספורים הוחלט לשלוח את בנות הקהילה ברחובות ו[[ראשון לציון]] ללמוד ב[[נס ציונה]], כדי שבית הספר הוותיק של [[רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש]] הפועל בעיר זו, לא יקרוס. | במהלך השנים נפתחה גם כיתה א' לבנות, אולם כעבור חודשים ספורים הוחלט לשלוח את בנות הקהילה ברחובות ו[[ראשון לציון]] ללמוד ב[[נס ציונה]], כדי שבית הספר הוותיק של [[רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש]] הפועל בעיר זו, לא יקרוס. | ||
שורה 40: | שורה 43: | ||
בעיר מוסדות חינוך נוספים: | בעיר מוסדות חינוך נוספים: | ||
* מעונות. | * מעונות. | ||
* גני ילדים לבנים ולבנות. | * גני ילדים לבנים ולבנות. | ||
* גני עולל - חינוך מיוחד. | * גני [[עולל]] - חינוך מיוחד | ||
* | * [[סוד הגן הנעלם]] - גנים טיפוליים. | ||
* תיכון חסידי לבנות. | |||
==ישיבות וכולל== | |||
* כולל [[אור יעקב ואור זרוע]] - בראשו עמד עשרות שנים הרב [[מאיר אהרון]] ע"ה וכיום הרב [[יהודה לייב נחמנסון]], ובהנהלת הרב [[אליעזר מזרחי]] והרב [[שלמה מזרחי]]. | |||
*[[ישיבת דעת רחובות]] - בעבר הייתה ישיבה ל[[בעל תשובה|בעלי תשובה]] בראשות ובהנהלת הרב [[יצחק ערד]] וכיום ישיבה גדולה כשהרב ערד עומד בראשה. | *[[ישיבת דעת רחובות]] - בעבר הייתה ישיבה ל[[בעל תשובה|בעלי תשובה]] בראשות ובהנהלת הרב [[יצחק ערד]] וכיום ישיבה גדולה כשהרב ערד עומד בראשה. | ||
===תומכי תמימים רחובות=== | |||
[[תומכי תמימים רחובות]], היא ישיבה קטנה חבדי"ת בעיר רחובות. נכון לשנת הלימודים [[תשפ"ד]] מונה הישיבה כ-102 תלמידים ובראשה ראש הישיבה הרב [[חיים אהרן]]{{הערה|אחיו של הרב [[מאיר אהרן]] ע"ה ראש הכולל}}. | |||
הישיבה הוקמה בשנת תשנ"ה ועברה תחנות שונות עד שהגיעה למבנה נפרד והולם את הצרכים. | |||
==מקוואות חב"ד== | |||
ברחובות יש שתי מקוואות חב"ד; | |||
*מקוה חב"ד רחוב מדר רחובות - במשך מספר שנים, בוצעו מספר התרמות ענק כדי לחדש את המקווה שיקרא על שם הילדה הדר ג'ירופי{{הערה|[https://chabad.info/news/283410/ רחובות: המקוה המפואר ייקרא על שם הדר ג'רופי ע"ה}} {{הערה|[https://col.org.il/news/140524 התרמה בשנת תשפ"ב]}}. | |||
*מקוה חב"ד רחוב החשמונאים שכונת מרמורק רחובות | |||
==ניסיון להקמת שכונת חב"ד== | ==ניסיון להקמת שכונת חב"ד== | ||
שורה 57: | שורה 69: | ||
בשנות המ' ראשי הקהילה עמלו על תוכנית לבניית שכונה חב"דית והגיעו לפסים מעשיים אך בתקופה הרלוונטית לא היה די ביקוש והתוכנית ירדה מהפרק. | בשנות המ' ראשי הקהילה עמלו על תוכנית לבניית שכונה חב"דית והגיעו לפסים מעשיים אך בתקופה הרלוונטית לא היה די ביקוש והתוכנית ירדה מהפרק. | ||
== | ==חב"ד בעירייה== | ||
בבחירות המוניציפליות | |||
בשנת תשע"ד הרב [[מנחם מענדל קעניג (רחובות)|מנחם מענדל קעניג]] התמודד ב[[בחירות מקומיות בישראל|בחירות]] לעיריית רחובות יחד עם הרב פנחס הומינר, מטעם קהילת חב"ד. | |||
בבחירות המוניציפליות בשנת תשע"ט נעשה ניסיון להכניס נציג חב"די לעירייה וללא הצלחה. | |||
לקראת בחירות תשפ"ד הוצב בשנית העסקן החב"די הרב אריק ליפסקר כמועמד חב"ד מספר 1 ר' רפאל חממי מספר 2 הרב אברהם ביטקין מספר 3 והרב [[מנחם מענדל קעניג (רחובות)|מנחם מענדל קעניג]] מספר 4 לעירייה. והפעם כרשימה עצמאית של חב"ד שסימנה את הפתק ח"י כהוראת הרבי מלפני 31 שנה לרב הקהילה הרב [[מנחם מענדל גלוכובסקי]]. | |||
בבחירות אלו נכנס נציג חב"ד למועצת העיר הרב אריה ליפסקר{{הערה|כשבוע וחצי לפני מועד הבחירות גורמים עוינים הציתו מודעות של חב"ד לבחירות וכן תלשו מודעות והשחיתו מודעות שהיו בתוך עמודי תאורה כל זאת בניגוד לחוק האוסר זאת בחומרה}}. | |||
==ועד חסידי חב"ד רחובות== | |||
ארגון ועד חסידי חב"ד רחובות מהווה מקור כלכלי למוסדות החינוך וארגוני החסד של חב"ד ברחובות. הועד הוקם בז' ניסן ה'תשמ"ב (1982). | |||
מנהלים: הרב [[אפרים מיפעי]] והרב [[יוסף יצחק לוין]] (בן הרב [[יהודה אריה לייב לוין|אריה לוין]]). | |||
מטרות הועד: | |||
*'''מקוואות''' – לסייע בבניה, הרחבה ושיפוץ מקוואות ופיקוח טכני והלכתי. | |||
*'''הפעלת מרכז קהילתי''' ליהדות וחסידות ברחובות למבוגרים וילדים. | |||
*'''הגברת הפעילות החינוכית''' במוסדות החינוך לבני ובנות ישראל. | |||
*להקים ולהפעיל '''שעורי תורה''' וחסידות חב"ד | |||
*להקים '''מכונים ללימוד''' ברוח חסידות חב"ד. | |||
*'''הוצאה לאור''' של כתבי עת וחומרי הסברה בעניני תורה ומצוות | |||
*'''הקמת בתי כנסת''' פעילים לפי נוסח ומנהגי חב"ד | |||
*'''תמיכות ומלגות לנזקקים''', תמיכות לחולים ובני משפחותיהם אספקת מזון והשתתפות בטיפולים רפואיים | |||
==בתי חב"ד== | ==בתי חב"ד== | ||
בעיר רחובות, הפעילות להפצת היהדות והחסידות החלה משנת תשכ"ט (1969) במסגרת סניף צעירי חב"ד בראשות הרב אריה לוין - משפיע קהילת חב"ד בעיר. הפעילות היתה במבצעים שייסד הרבי אז. מבצע תפילין ומבצע מזוזה, ביקורי בית, שיעורי תורה, נרות שבת-קודש ועוד. כמו כן התקיימה פעילות עניפה בבסיסי צה"ל באזור. | בעיר רחובות, הפעילות להפצת היהדות והחסידות החלה משנת תשכ"ט (1969) במסגרת סניף צעירי חב"ד בראשות הרב [[יהודה אריה לייב לוין]] - משפיע קהילת חב"ד בעיר. הפעילות היתה במבצעים שייסד הרבי אז. מבצע תפילין ומבצע מזוזה, ביקורי בית, שיעורי תורה, נרות שבת-קודש ועוד. כמו כן התקיימה פעילות עניפה בבסיסי צה"ל באזור. | ||
בשנת תשמ"א (1981) הגיע לעיר שליח הרבי, הרב מרדכי קסטל על פי הזמנת ראשי הקהילה הרב לוין והרב חייקין | |||
בשנת תשמ"א (1981) הגיע לעיר שליח הרבי, הרב [[אברהם מרדכי קסטל]] על פי הזמנת ראשי הקהילה הרב לוין והרב חייקין. לאחר חתונתו הורה לו הרבי לצאת לשליחות ברחובות, ואז מונה למנהל בית חב"ד בעיר. מאז פעילות בית חב"ד מוסדה והתרחבה, והגיעה לקהלים נוספים. | |||
עד שנת תשמ"ג (1983) בית חב"ד פעל רק מבית כנסת חב"ד בשכונת דניה. בשנת תשד"מ (1984) בכדי להגיע לקהל רחב יותר, בית חב"ד ראה צורך לפתוח משרד וחנות לתשמישי קדושה במקום מרכזי בעיר, ואז בית חב"ד התחיל לפעול גם ברחוב הרצל 155 (בחצר) בניהולו של הרב [[שלמה נאבול]]. מנהל הפעילות של בית חב"ד בשנים אלו היה הרב [[יצחק ערד]]. | |||
בשנת תשנ"ב (1992) לאחר שהתעורר צורך בשליח נוסף בעיר, הרב קסטל בברכת הרבי צרף את הרב [[מיכאל רייניץ]] לבית חב"ד כמנהל פעילות. הרב רייניץ נולד בשנת תשכ"ז (1967) בלוד, התחנך בישיבות חב"ד בארץ ובארה"ב. לאחר חתונתו הוא הגיע לרחובות. הרב רייניץ התברך במציאת חן בעיני כל רואיו, והוא פועל בעיר במרץ רב ובהצלחה גדולה. | |||
בית חב"ד רחובות פועל בהצלחה מיוחדת בבתי הספר והגנים בעיר. בתוכנית 'בית ספר ליהדות' במשך למעלה מ-25 שנה, השתתפו עשרות אלפי ילדים. שהתתפו למדו וחוו את הסדנאות המיוחדת בחגים. | בית חב"ד רחובות פועל בהצלחה מיוחדת בבתי הספר והגנים בעיר. בתוכנית 'בית ספר ליהדות' במשך למעלה מ-25 שנה, השתתפו עשרות אלפי ילדים. שהתתפו למדו וחוו את הסדנאות המיוחדת בחגים. | ||
בשנת תשס"ד (2004), בית חב"ד פתח סניף נוסף בקניון. הקניון ברחובות מהחשובים בארץ, עוברים בו מדי יום עשרות אלפי אנשים. ועל מנת להגיע לקהלים נוספים נפתח הסניף. ב'חב"ד בקניון' יושב הרב שמואל לסקר. אפשר במקום להניח תפילין, להשתתף בשיעור תורה, ועוד. | בשנת תשס"ד (2004), בית חב"ד פתח סניף נוסף בקניון. הקניון ברחובות מהחשובים בארץ, עוברים בו מדי יום עשרות אלפי אנשים. ועל מנת להגיע לקהלים נוספים נפתח הסניף. ב'חב"ד בקניון' יושב הרב שמואל לסקר. אפשר במקום להניח תפילין, להשתתף בשיעור תורה, ועוד. | ||
בשנים האחרונות פעילות בית חב"ד נטעה שורשים ברחבי העיר, והורגש צורך בפתיחת סניפים שונים של בית חב"ד ברחבי העיר. סניפים רישמיים של בית חב"ד נפתחו בשכונות - היובל-מקוב וברחובות ההולנדית וגם במרכז הרפואי קפלן{{הערה|אתר בית חב"ד רחובות}}. | בשנים האחרונות פעילות בית חב"ד נטעה שורשים ברחבי העיר, והורגש צורך בפתיחת סניפים שונים של בית חב"ד ברחבי העיר. סניפים רישמיים של בית חב"ד נפתחו בשכונות - היובל-מקוב וברחובות ההולנדית וגם במרכז הרפואי קפלן{{הערה|אתר בית חב"ד רחובות}}. | ||
===מוסדות חב"דיים נוספים=== | ===מוסדות חב"דיים נוספים=== | ||
*גמ"ח קרן אהבת ישראל חסדי מנחם - הקים וניהל כיובל שנים הרב אריה לוין | * גמ"ח קרן אהבת ישראל חסדי מנחם - הקים וניהל כיובל שנים הרב אריה לוין | ||
* נשי חב"ד רחובות | * נשי חב"ד רחובות | ||
* שפרה ופועה | * שפרה ופועה | ||
שורה 79: | שורה 115: | ||
* [[קרן המקוואות]]. | * [[קרן המקוואות]]. | ||
* משרדי המוקד הטלפוני [[נחייג ונשמע]] בניהולו של הרב [[יעקב לנצ'נר]]. | * משרדי המוקד הטלפוני [[נחייג ונשמע]] בניהולו של הרב [[יעקב לנצ'נר]]. | ||
* בית תבשיל [[לחיות בכבוד]] של הקהילה הממוקם בעיר ראשון-לציון בראשות הרב [[ארז קרלנשטיין]] והרב [[מנחם מענדל קעניג (רחובות)]]. | |||
* [[מרכז אגרות קודש]] בניהולם של הרב הרצל בורוכוב והרב [[אלימלך שחר]]. | |||
==מינוי רב קהילה== | ==מינוי רב קהילה== | ||
[[קובץ:הרב מנחם מענדל גלוכובסקי.jpeg|שמאל|ממוזער|250px|רב קהילת חב"ד, [[הרב גלוכובסקי]]]] | [[קובץ:הרב מנחם מענדל גלוכובסקי.jpeg|שמאל|ממוזער|250px|רב קהילת חב"ד, [[הרב גלוכובסקי]]]] | ||
עם הגעת קבוצת [[שלוחי הרבי לארץ הקודש]] וקבלת ההוראה לתפוס עמדות מפתח רבניות, | עם הגעת קבוצת [[שלוחי הרבי לארץ הקודש]] וקבלת ההוראה לתפוס עמדות מפתח רבניות, מספר עסקנים חב"דיים פעלו למנות את הרב [[מנחם מענדל גלוכובסקי]] כרב הקהילה הקטנה והמתפתחת, ובשל העובדה שכבר היה בקהילה רב ששימש בפועל כמורה הוראה, הכריע הרבי שישאלו את פיו של המרא דאתרא של העיר, דהיינו הרב שמחה הכהן קוק רבה של רחובות, והוא הורה לגשת לבחירות בקהילת חב"ד, שנערכו בג' מנחם אב [[תשמ"א]], בהם זכה ברוב הקולות הרב גלוכובסקי{{הערה|מתוך המשפחות שהשתתפו בבחירות.}}, המשמש עד היום כרב הקהילה וכסגן מזכיר [[בית דין רבני חב"ד]]{{הערה|שם=בית משיח 274}}. | ||
===תפקידים נוספים בקהילה=== | ===תפקידים נוספים בקהילה=== | ||
*משפיע הקהילה היה הרב [[יהודה אריה לייב לוין]] ע"ה | * משפיע הקהילה היה הרב [[יהודה אריה לייב לוין]] ע"ה | ||
*משפיע, הרב [[אפרים מיפעי]] (חתן הרב [[יעקב מזרחי]]) | * משפיע, הרב [[אפרים מיפעי]] (חתן הרב [[יעקב מזרחי]]) | ||
*רב בית הכנסת וקהילת הצעירים בעיר, הוא הרב [[ | * מנכ"ל מוסדות חב"ד ברחובות הרב [[אלימלך שחר]]. | ||
* רב בית הכנסת וקהילת הצעירים בעיר, הוא הרב [[יחיאל גלוכובסקי]] בן הרב [[מנחם מענדל גלוכובסקי]]. | |||
* רב בית הכנסת וקהילת צעירי הצעירים בעיר, הוא הרב [[שמואל גלוכובסקי]] בן הרב מנחם מענדל גלוכובסקי. | |||
== ראו גם == | |||
[[:קטגוריה:אישים ברחובות]] | |||
==קישורים חיצוניים== | == קישורים חיצוניים == | ||
*'''[https://chabad.info/video/rebbe/dailyvideo/647489/ ברכה מאנשי רחובות]''' {{וידפו}} רבי יומי | *'''[https://chabad.info/video/rebbe/dailyvideo/647489/ ברכה מאנשי רחובות]''' {{וידפו}} רבי יומי | ||
*'''[https://chabadpedia.co.il/images/a/a6/ | *'''[https://chabadpedia.co.il/images/a/a6/גלוכובסקי_בית_משיח.pdf התייסדות קהילת חב"ד בעיר]''', הרב גלוכובסקי בראיון ל[[שבועון בית משיח]], גליון 274 עמוד 42 | ||
{{ערים בישראל}} | {{ערים בישראל}} |
גרסה אחרונה מ־22:44, 15 ביוני 2024
![](/images/thumb/e/ee/%D7%A9%D7%97%D7%A8_%D7%95%D7%A7%D7%A8%D7%9C%D7%A0%D7%A9%D7%98%D7%99%D7%99%D7%9F.jpg/250px-%D7%A9%D7%97%D7%A8_%D7%95%D7%A7%D7%A8%D7%9C%D7%A0%D7%A9%D7%98%D7%99%D7%99%D7%9F.jpg)
רחובות היא עיר במישור החוף הדרומי בארץ ישראל. הוקמה כמושבה בשנת תר"נ (1890) והוכרזה כעיר בשנת תש"י (1950). לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לתשע"ד יש ברחובות מעל 130,000 תושבים.
מקור שמה של העיר הוא בפסוק מהמקרא: "וַיַּעְתֵּק מִשָּׁם וַיַּחְפֹּר בְּאֵר אַחֶרֶת וְלֹא רָבוּ עָלֶיהָ וַיִּקְרָא שְׁמָהּ רְחֹבוֹת וַיֹּאמֶר כִּי עַתָּה הִרְחִיב ה' לָנוּ וּפָרִינוּ בָאָרֶץ"[1]. בקיץ תשי"ב הוקם ברחובות בית ספר חב"ד ובשנת תשכ"ט החלה להתגבש קהילה חב"דית, אשר עם השנים הפכה לאחת הקהילות החב"דיות החשובות בארץ הקודש, וכוללת בתי כנסת, ישיבה, מוסדות חינוך, מקוואות וארגוני חסד.
ביקור אדמו"ר הריי"צ בעיר[עריכה | עריכת קוד מקור]
בב' מנחם אב תרפ"ט הגיע אדמו"ר הריי"צ לביקור בארץ ישראל במהלכו ביקר בארבעת ערי הקודש, והשתטח על קברי האבות. ביקורו ארך כשבועיים, ובכניסתו לארץ הקודש עבר בעיר רחובות וגם בסיום הביקור - בט"ז מנחם אב תרפ"ט עלה על רכבת בתחנת לוד יחד עם משלחת של רבני חב"ד, שהמשיכו ללוותו עד לתחנת הרכבת ברחובות, שם נפרד אדמו"ר הריי"צ מחסידיו והמשיך בנסיעתו על רכבת נוספת שנסעה למצרים, משם המשיך לביקורו בארצות הברית.
בית ספר חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
בקיץ תשי"ב הוקם בשכונת זרנוגה ברחובות בית ספר חב"ד זרנוגה אשר הלך והתפתח עם השנים ולמדו בו מאות תלמידים.
![](/images/thumb/a/a6/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%22%D7%93_%D7%96%D7%A8%D7%A0%D7%95%D7%92%D7%94.jpeg/300px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%22%D7%93_%D7%96%D7%A8%D7%A0%D7%95%D7%92%D7%94.jpeg)
חרף הקשיים הרבים עמם היה צריך המוסד להתמודד, הוא המשיך לפעול ובהצלחה בברכותיו ועידודו התכוף של הרבי לצוות העובדים בו, והוא התקיים קרוב לעשרים שנה עד לסגירתו בראשית שנות הלמ"ד.
קהילת חב"ד בעיר[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/5/57/%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%90%D7%99%D7%99%D7%93%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99_%D7%A7%D7%A1%D7%98%D7%9C_%D7%90%D7%9C%D7%99%D7%9E%D7%9C%D7%9A_%D7%A9%D7%97%D7%A8.jpg/300px-%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%90%D7%99%D7%99%D7%93%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99_%D7%A7%D7%A1%D7%98%D7%9C_%D7%90%D7%9C%D7%99%D7%9E%D7%9C%D7%9A_%D7%A9%D7%97%D7%A8.jpg)
בשנת תשכ"ט החלה להתגבש קהילת חב"ד בעיר.
על ראשוני החסידים בקהילה נמנים הרב חיים חייקין, הרב אלימלך שחר, הרב אריה לוין, הרב נתן ויינר, הרב ישעיהו יהודה, הרב אהרן קרצ'מר, הרב שלמה איידלמן, הרב אריק חן, הרב יעקב שמואלי, הרב צבי קרן, הרב יעקב יוסף ברגר, הרב לוי וינר והרב אריה לייב דמיחובסקי[2].
בשנים הראשונות להתפתחות הקהילה התווספו בחורים ממשפחות לא חב"דיות שלמדו בתומכי תמימים והם השתלבו בתפילות התוועדויות ומבצעים של הקהילה המתפתחת.
בשנים אלו מניין חב"ד התארח בבית משפחת ר' נתן ויינר ובמקומות נוספים עד אשר המניין עבר למקום של קבע - בית הכנסת במבנה חד קומתי ברחוב התחיה, בו הוקם גם חדר חב"ד עבור ילדי הקהילה.
![](/images/thumb/b/be/%D7%9E%D7%AA%D7%97%D7%9D_%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%AA_%D7%9E%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D_.png/300px-%D7%9E%D7%AA%D7%97%D7%9D_%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%AA_%D7%9E%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D_.png)
![](/images/thumb/8/85/%D7%A8%D7%97%D7%95%D7%91%D7%95%D7%AA.jpg/300px-%D7%A8%D7%97%D7%95%D7%91%D7%95%D7%AA.jpg)
בשנות הל' המאוחרות גבאי בית כנסת חב"ד הרב חיים חייקין ניהל ואירגן בניית מבנה מפואר גבוה ורחב ידיים עבור בית הכנסת ומוסדות חינוך, אשר באותם ימים כללו "חדר" וגני ילדים אשר נוהלו על ידי חברי הקהילה.
בית הכנסת עבר לבניין החדש הממוקם בקצה רחוב התחיה בשכונת דניה, הכולל ארבע קומות, ובבניין ובחצר אשר מסביבו התפתחו עם השנים תלמוד תורה חב"ד לוי יצחק, גני חב"ד, ועוד פעילות עניפה הקשורה לבית כנסת ובית חב"ד.
מוסדות חינוך[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/c/c5/%D7%AA%D7%9C%D7%9E%D7%95%D7%93_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%97%D7%91%22%D7%93_%D7%A8%D7%97%D7%95%D7%91%D7%95%D7%AA.jpeg/300px-%D7%AA%D7%9C%D7%9E%D7%95%D7%93_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%97%D7%91%22%D7%93_%D7%A8%D7%97%D7%95%D7%91%D7%95%D7%AA.jpeg)
בשנת תשמ"ב מנתה הקהילה כעשרים משפחות, והמוסדות כללו בית כנסת, וכיתות "חדר" לילדים בגיל טרום כיתה א'[3] ובשנים הבאות עם התלתחות הקהילה נפתחה במבנה בית הכנסת החדש כיתה א' לבנים, כשבכל שנה נפתחת כיתה נוספת, ולאחר מספר שנים עבר החיידר למוסד בו שכן בית ספר שזר, ובתחילת שנת הלימודים תשפ"ד הגיע התלמוד תורה למבנה קבע שנבנה במיוחד עבור התלמוד תורה.
במהלך השנים נקבע התלמוד תורה בשם: תלמוד תורה לוי יצחק על שם אביו של הרבי, בהנהלת הרב אמיר הרץ חתן הרב חיים חייקין ממייסדי הקהילה.
במהלך השנים נפתחה גם כיתה א' לבנות, אולם כעבור חודשים ספורים הוחלט לשלוח את בנות הקהילה ברחובות וראשון לציון ללמוד בנס ציונה, כדי שבית הספר הוותיק של רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש הפועל בעיר זו, לא יקרוס.
בשנת תשע"א העבירה העירייה שטח לבית הספר בנות חב"ד בעיר, והוא החל לפעול לקראת שנת הלימודים תשע"ב[4].
מנכ"ל מוסדות חינוך הנזכרים, הינו הרב אלימלך שחר, סמנכ"ל המוסדות הינו הרב ארז קרלנשטיין.
בעיר מוסדות חינוך נוספים:
- מעונות.
- גני ילדים לבנים ולבנות.
- גני עולל - חינוך מיוחד
- סוד הגן הנעלם - גנים טיפוליים.
- תיכון חסידי לבנות.
ישיבות וכולל[עריכה | עריכת קוד מקור]
- כולל אור יעקב ואור זרוע - בראשו עמד עשרות שנים הרב מאיר אהרון ע"ה וכיום הרב יהודה לייב נחמנסון, ובהנהלת הרב אליעזר מזרחי והרב שלמה מזרחי.
- ישיבת דעת רחובות - בעבר הייתה ישיבה לבעלי תשובה בראשות ובהנהלת הרב יצחק ערד וכיום ישיבה גדולה כשהרב ערד עומד בראשה.
תומכי תמימים רחובות[עריכה | עריכת קוד מקור]
תומכי תמימים רחובות, היא ישיבה קטנה חבדי"ת בעיר רחובות. נכון לשנת הלימודים תשפ"ד מונה הישיבה כ-102 תלמידים ובראשה ראש הישיבה הרב חיים אהרן[5].
הישיבה הוקמה בשנת תשנ"ה ועברה תחנות שונות עד שהגיעה למבנה נפרד והולם את הצרכים.
מקוואות חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
ברחובות יש שתי מקוואות חב"ד;
- מקוה חב"ד רחוב מדר רחובות - במשך מספר שנים, בוצעו מספר התרמות ענק כדי לחדש את המקווה שיקרא על שם הילדה הדר ג'ירופי[6] [7].
- מקוה חב"ד רחוב החשמונאים שכונת מרמורק רחובות
ניסיון להקמת שכונת חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
מוסדות חינוך חב"ד מפוזרים במיקומים שונים וכך גם אנ"ש רחובות מפוזרים באיזורים חרדים ואחרים.
בשנות המ' ראשי הקהילה עמלו על תוכנית לבניית שכונה חב"דית והגיעו לפסים מעשיים אך בתקופה הרלוונטית לא היה די ביקוש והתוכנית ירדה מהפרק.
חב"ד בעירייה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשע"ד הרב מנחם מענדל קעניג התמודד בבחירות לעיריית רחובות יחד עם הרב פנחס הומינר, מטעם קהילת חב"ד.
בבחירות המוניציפליות בשנת תשע"ט נעשה ניסיון להכניס נציג חב"די לעירייה וללא הצלחה.
לקראת בחירות תשפ"ד הוצב בשנית העסקן החב"די הרב אריק ליפסקר כמועמד חב"ד מספר 1 ר' רפאל חממי מספר 2 הרב אברהם ביטקין מספר 3 והרב מנחם מענדל קעניג מספר 4 לעירייה. והפעם כרשימה עצמאית של חב"ד שסימנה את הפתק ח"י כהוראת הרבי מלפני 31 שנה לרב הקהילה הרב מנחם מענדל גלוכובסקי.
בבחירות אלו נכנס נציג חב"ד למועצת העיר הרב אריה ליפסקר[8].
ועד חסידי חב"ד רחובות[עריכה | עריכת קוד מקור]
ארגון ועד חסידי חב"ד רחובות מהווה מקור כלכלי למוסדות החינוך וארגוני החסד של חב"ד ברחובות. הועד הוקם בז' ניסן ה'תשמ"ב (1982).
מנהלים: הרב אפרים מיפעי והרב יוסף יצחק לוין (בן הרב אריה לוין).
מטרות הועד:
- מקוואות – לסייע בבניה, הרחבה ושיפוץ מקוואות ופיקוח טכני והלכתי.
- הפעלת מרכז קהילתי ליהדות וחסידות ברחובות למבוגרים וילדים.
- הגברת הפעילות החינוכית במוסדות החינוך לבני ובנות ישראל.
- להקים ולהפעיל שעורי תורה וחסידות חב"ד
- להקים מכונים ללימוד ברוח חסידות חב"ד.
- הוצאה לאור של כתבי עת וחומרי הסברה בעניני תורה ומצוות
- הקמת בתי כנסת פעילים לפי נוסח ומנהגי חב"ד
- תמיכות ומלגות לנזקקים, תמיכות לחולים ובני משפחותיהם אספקת מזון והשתתפות בטיפולים רפואיים
בתי חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
בעיר רחובות, הפעילות להפצת היהדות והחסידות החלה משנת תשכ"ט (1969) במסגרת סניף צעירי חב"ד בראשות הרב יהודה אריה לייב לוין - משפיע קהילת חב"ד בעיר. הפעילות היתה במבצעים שייסד הרבי אז. מבצע תפילין ומבצע מזוזה, ביקורי בית, שיעורי תורה, נרות שבת-קודש ועוד. כמו כן התקיימה פעילות עניפה בבסיסי צה"ל באזור.
בשנת תשמ"א (1981) הגיע לעיר שליח הרבי, הרב אברהם מרדכי קסטל על פי הזמנת ראשי הקהילה הרב לוין והרב חייקין. לאחר חתונתו הורה לו הרבי לצאת לשליחות ברחובות, ואז מונה למנהל בית חב"ד בעיר. מאז פעילות בית חב"ד מוסדה והתרחבה, והגיעה לקהלים נוספים.
עד שנת תשמ"ג (1983) בית חב"ד פעל רק מבית כנסת חב"ד בשכונת דניה. בשנת תשד"מ (1984) בכדי להגיע לקהל רחב יותר, בית חב"ד ראה צורך לפתוח משרד וחנות לתשמישי קדושה במקום מרכזי בעיר, ואז בית חב"ד התחיל לפעול גם ברחוב הרצל 155 (בחצר) בניהולו של הרב שלמה נאבול. מנהל הפעילות של בית חב"ד בשנים אלו היה הרב יצחק ערד.
בשנת תשנ"ב (1992) לאחר שהתעורר צורך בשליח נוסף בעיר, הרב קסטל בברכת הרבי צרף את הרב מיכאל רייניץ לבית חב"ד כמנהל פעילות. הרב רייניץ נולד בשנת תשכ"ז (1967) בלוד, התחנך בישיבות חב"ד בארץ ובארה"ב. לאחר חתונתו הוא הגיע לרחובות. הרב רייניץ התברך במציאת חן בעיני כל רואיו, והוא פועל בעיר במרץ רב ובהצלחה גדולה.
בית חב"ד רחובות פועל בהצלחה מיוחדת בבתי הספר והגנים בעיר. בתוכנית 'בית ספר ליהדות' במשך למעלה מ-25 שנה, השתתפו עשרות אלפי ילדים. שהתתפו למדו וחוו את הסדנאות המיוחדת בחגים. בשנת תשס"ד (2004), בית חב"ד פתח סניף נוסף בקניון. הקניון ברחובות מהחשובים בארץ, עוברים בו מדי יום עשרות אלפי אנשים. ועל מנת להגיע לקהלים נוספים נפתח הסניף. ב'חב"ד בקניון' יושב הרב שמואל לסקר. אפשר במקום להניח תפילין, להשתתף בשיעור תורה, ועוד.
בשנים האחרונות פעילות בית חב"ד נטעה שורשים ברחבי העיר, והורגש צורך בפתיחת סניפים שונים של בית חב"ד ברחבי העיר. סניפים רישמיים של בית חב"ד נפתחו בשכונות - היובל-מקוב וברחובות ההולנדית וגם במרכז הרפואי קפלן[9].
מוסדות חב"דיים נוספים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- גמ"ח קרן אהבת ישראל חסדי מנחם - הקים וניהל כיובל שנים הרב אריה לוין
- נשי חב"ד רחובות
- שפרה ופועה
- משרד בית דין רבני חב"ד.
- קרן המקוואות.
- משרדי המוקד הטלפוני נחייג ונשמע בניהולו של הרב יעקב לנצ'נר.
- בית תבשיל לחיות בכבוד של הקהילה הממוקם בעיר ראשון-לציון בראשות הרב ארז קרלנשטיין והרב מנחם מענדל קעניג (רחובות).
- מרכז אגרות קודש בניהולם של הרב הרצל בורוכוב והרב אלימלך שחר.
מינוי רב קהילה[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/f/f8/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D_%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%9C_%D7%92%D7%9C%D7%95%D7%9B%D7%95%D7%91%D7%A1%D7%A7%D7%99.jpeg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D_%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%9C_%D7%92%D7%9C%D7%95%D7%9B%D7%95%D7%91%D7%A1%D7%A7%D7%99.jpeg)
עם הגעת קבוצת שלוחי הרבי לארץ הקודש וקבלת ההוראה לתפוס עמדות מפתח רבניות, מספר עסקנים חב"דיים פעלו למנות את הרב מנחם מענדל גלוכובסקי כרב הקהילה הקטנה והמתפתחת, ובשל העובדה שכבר היה בקהילה רב ששימש בפועל כמורה הוראה, הכריע הרבי שישאלו את פיו של המרא דאתרא של העיר, דהיינו הרב שמחה הכהן קוק רבה של רחובות, והוא הורה לגשת לבחירות בקהילת חב"ד, שנערכו בג' מנחם אב תשמ"א, בהם זכה ברוב הקולות הרב גלוכובסקי[10], המשמש עד היום כרב הקהילה וכסגן מזכיר בית דין רבני חב"ד[3].
תפקידים נוספים בקהילה[עריכה | עריכת קוד מקור]
- משפיע הקהילה היה הרב יהודה אריה לייב לוין ע"ה
- משפיע, הרב אפרים מיפעי (חתן הרב יעקב מזרחי)
- מנכ"ל מוסדות חב"ד ברחובות הרב אלימלך שחר.
- רב בית הכנסת וקהילת הצעירים בעיר, הוא הרב יחיאל גלוכובסקי בן הרב מנחם מענדל גלוכובסקי.
- רב בית הכנסת וקהילת צעירי הצעירים בעיר, הוא הרב שמואל גלוכובסקי בן הרב מנחם מענדל גלוכובסקי.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- ברכה מאנשי רחובות
רבי יומי
- התייסדות קהילת חב"ד בעיר, הרב גלוכובסקי בראיון לשבועון בית משיח, גליון 274 עמוד 42
יישובים בארץ ישראל | |
---|---|
| |
(לפי סדר האל"ף בי"ת) |
הערות שוליים
- ↑ חומש בראשית, פרק כו, פסוק כב.
- ↑ תולדות ר' אריה לייב דמיחובסקי
- ↑ 3.0 3.1 בית משיח 274
- ↑ אחרי 25 שנים: בית ספר לבנות ברחובות
- ↑ אחיו של הרב מאיר אהרן ע"ה ראש הכולל
- ↑ [https://chabad.info/news/283410/ רחובות: המקוה המפואר ייקרא על שם הדר ג'רופי ע"ה
- ↑ התרמה בשנת תשפ"ב
- ↑ כשבוע וחצי לפני מועד הבחירות גורמים עוינים הציתו מודעות של חב"ד לבחירות וכן תלשו מודעות והשחיתו מודעות שהיו בתוך עמודי תאורה כל זאת בניגוד לחוק האוסר זאת בחומרה
- ↑ אתר בית חב"ד רחובות
- ↑ מתוך המשפחות שהשתתפו בבחירות.