שלמה זלמן הכט: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
(5 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{אין תמונה}} | |||
ר' '''שלמה זלמן הכט''' ([[י"ז שבט]] [[תרע"ז]] - [[כ"ד מנחם אב]] [[תשל"ט]]) היה שליח [[אדמו"ר הריי"צ]] ו[[הרבי]] ל[[שיקגו]] ומראשוני העסקנים שפעלו להפצת יהדות בארצות הברית בשליחות רבותינו נשיאינו. | ר' '''שלמה זלמן הכט''' ([[י"ז שבט]] [[תרע"ז]] - [[כ"ד מנחם אב]] [[תשל"ט]]) היה שליח [[אדמו"ר הריי"צ]] ו[[הרבי]] ל[[שיקגו]] ומראשוני העסקנים שפעלו להפצת יהדות בארצות הברית בשליחות רבותינו נשיאינו. | ||
שורה 6: | שורה 7: | ||
ר' שלמה זלמן הוא האח המבוגר בין ששת האחים לבין משפחת הכט. אחריו: [[משה יצחק הכט|משה יצחק]], [[אברהם דוב הכט|אברהם דוב]], [[יעקב יהודה הכט|יעקב יהודה]], [[פרץ הכט|פרץ]], [[שלום הכט|שלום]]. | ר' שלמה זלמן הוא האח המבוגר בין ששת האחים לבין משפחת הכט. אחריו: [[משה יצחק הכט|משה יצחק]], [[אברהם דוב הכט|אברהם דוב]], [[יעקב יהודה הכט|יעקב יהודה]], [[פרץ הכט|פרץ]], [[שלום הכט|שלום]]. | ||
בהיותו תלמיד ב[[ישיבת "תורה ודעת"]] התקרב ר' שלמה זלמן, יחד עם אחיו ר' [[אברהם דוב הכט]] לר' [[ישראל ג'ייקובסון]], אשר היה מוסר אז שיעורים לקבוצת בחורים שהיו מגיעים אליו מספר פעמים בשבוע ללמוד [[תניא]] ושאר ספרי חסידות. הקבוצה נקראה 'אחי תמימים' | בהיותו תלמיד ב[[ישיבת "תורה ודעת"]] התקרב ר' שלמה זלמן, יחד עם אחיו ר' [[אברהם דוב הכט]] לר' [[ישראל ג'ייקובסון]], אשר היה מוסר אז שיעורים לקבוצת בחורים שהיו מגיעים אליו מספר פעמים בשבוע ללמוד [[תניא]] ושאר ספרי חסידות. הקבוצה נקראה 'אחי תמימים'{{הערה|נתקרב על ידי הבחור [[אברהם ברנצקי]]. אודות הקבוצה אחי תמימים ראה תולדות התמימים בארצות הברית ע' 6-36.}}. | ||
בג' [[ניסן]] תרח"ץ, בא ר' שלמה זלמן בקישורי התנאים עם בת גילו חי' שרה, בתו הבכירה של ר' [[ישראל ג'ייקובסון]], מי שלימד אותו חסידות. אחרי הקישורי תנאים פסק החתן להסיר את זקנו{{הערה|תולדות התמימים בארצות הברית ע' 10.}}. | בג' [[ניסן]] תרח"ץ, בא ר' שלמה זלמן בקישורי התנאים עם בת גילו חי' שרה, בתו הבכירה של ר' [[ישראל ג'ייקובסון]], מי שלימד אותו חסידות. אחרי הקישורי תנאים פסק החתן להסיר את זקנו{{הערה|תולדות התמימים בארצות הברית ע' 10.}}. | ||
שורה 35: | שורה 36: | ||
כחלק מעיסוקו בהפצת המעיינות בשיקגו, ניהל והגיש ר' שלמה זלמן תכנית רדיו בשם "די וועלט דערציילט" בה היה מספר סיפורי צדיקים ומעורר ללימוד חסידות ועבודת ה'. כמי שהיה "נואם בחסד עליון", הוא מילא את תפקיד ההגשה וההנחיה ביד רמה. את התכנית היה מגיש בשפת האידיש העשירה שהייתה לו ופעמים אף בשפה האנגלית. רהיטותו וכח דיבורו זימנוהו לנאום פעמים מספר בוושינגטון הבירה בכנסים ואסיפות שונות. אוצר של מאות הקלטות מתכניות הרדיו עדיין ניתנים לשמיעה{{הערה|[https://drive.google.com/drive/folders/0B3vCN7WT_84XfkFYdzRfZUtkYUZ0M0Z1U3FFTTc2SjFWVTJxdDFhamhlcDFONERaa1QxQzg תקיית הקלטות, די וועלט דערציילט]}}. | כחלק מעיסוקו בהפצת המעיינות בשיקגו, ניהל והגיש ר' שלמה זלמן תכנית רדיו בשם "די וועלט דערציילט" בה היה מספר סיפורי צדיקים ומעורר ללימוד חסידות ועבודת ה'. כמי שהיה "נואם בחסד עליון", הוא מילא את תפקיד ההגשה וההנחיה ביד רמה. את התכנית היה מגיש בשפת האידיש העשירה שהייתה לו ופעמים אף בשפה האנגלית. רהיטותו וכח דיבורו זימנוהו לנאום פעמים מספר בוושינגטון הבירה בכנסים ואסיפות שונות. אוצר של מאות הקלטות מתכניות הרדיו עדיין ניתנים לשמיעה{{הערה|[https://drive.google.com/drive/folders/0B3vCN7WT_84XfkFYdzRfZUtkYUZ0M0Z1U3FFTTc2SjFWVTJxdDFhamhlcDFONERaa1QxQzg תקיית הקלטות, די וועלט דערציילט]}}. | ||
מפורסמות במיוחד היו ההתוועדויות שאותם ערך בכל [[מוצאי שבת]] מברכים בימות החורף. חייהם של רבים השתנו מהתוועדויות אלו בהם היה ר' שלמה זלמן מרצה בשטף על תורת החסידות, כשהוא מתבל את דבריו בסיפורים על | מפורסמות במיוחד היו ההתוועדויות שאותם ערך בכל [[מוצאי שבת]] מברכים בימות החורף. חייהם של רבים השתנו מהתוועדויות אלו בהם היה ר' שלמה זלמן מרצה בשטף על תורת החסידות, כשהוא מתבל את דבריו בסיפורים על רבותינו נשיאינו. בכל פעם ש[[הרבי]] יצא עם הוראה חדשה, התמקדה ה[[התוועדות]] בהוראה זו. | ||
== פטירתו == | == פטירתו == | ||
שורה 47: | שורה 48: | ||
== משפחתו == | == משפחתו == | ||
* בנו, הרב שמואל הכט - נפטר ב' אדר ב' תשל"ח. | |||
*בנו, ר' צבי אלימלך הכט, היה מותיקי תושבי [[כפר חב"ד]]{{הערה|היה נשוי לבתיה, בתו של ר' צבי הירש ריבקין, נפטר בחג הסוכות תשפ"א, בנו ר' זלמן משמש כנציג חב"ד בעיריית [[קרית גת]]}} | *בנו, ר' צבי אלימלך הכט, היה מותיקי תושבי [[כפר חב"ד]]{{הערה|היה נשוי לבתיה, בתו של ר' צבי הירש ריבקין, נפטר בחג הסוכות תשפ"א, בנו ר' זלמן משמש כנציג חב"ד בעיריית [[קרית גת]]}} | ||
*בתו מרת רבקה תבלט"א אשת ר' [[יוסף טעוועל]] מקראון הייטס | *בתו מרת רבקה תבלט"א אשת ר' [[יוסף טעוועל]] מקראון הייטס | ||
שורה 65: | שורה 67: | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרע"ז]] | [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרע"ז]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשל"ט]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשל"ט]] | ||
[[קטגוריה:אישים שהרבי השתתף בהלוייתם]] | |||
[[קטגוריה:אישים בשיקגו]] |
גרסה אחרונה מ־00:31, 2 ביולי 2024
![](/images/thumb/e/ec/Male_no_free_image_yet-he.svg.png/230px-Male_no_free_image_yet-he.svg.png)
ר' שלמה זלמן הכט (י"ז שבט תרע"ז - כ"ד מנחם אב תשל"ט) היה שליח אדמו"ר הריי"צ והרבי לשיקגו ומראשוני העסקנים שפעלו להפצת יהדות בארצות הברית בשליחות רבותינו נשיאינו.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בשנת תרע"ז לאביו ר' יהושע הכט, מראשוני החסידים בארצות הברית, ולאמו מרת שרה, בתו של ר' יהושע אסטער.
ר' שלמה זלמן הוא האח המבוגר בין ששת האחים לבין משפחת הכט. אחריו: משה יצחק, אברהם דוב, יעקב יהודה, פרץ, שלום.
בהיותו תלמיד בישיבת "תורה ודעת" התקרב ר' שלמה זלמן, יחד עם אחיו ר' אברהם דוב הכט לר' ישראל ג'ייקובסון, אשר היה מוסר אז שיעורים לקבוצת בחורים שהיו מגיעים אליו מספר פעמים בשבוע ללמוד תניא ושאר ספרי חסידות. הקבוצה נקראה 'אחי תמימים'[1].
בג' ניסן תרח"ץ, בא ר' שלמה זלמן בקישורי התנאים עם בת גילו חי' שרה, בתו הבכירה של ר' ישראל ג'ייקובסון, מי שלימד אותו חסידות. אחרי הקישורי תנאים פסק החתן להסיר את זקנו[2].
החתונה התקיימה בג' אלול באותה שנה. על פי ההסכם עם החותן לעתיד, מיד לאחר שמחת השבע ברכות, עלו הזוג הצעיר על האניה לכיוון פולין - החתן הצעיר נסע ללמוד בתומכי תמימים.
בשנת תרצ"ט, הודיעה השגרירות האמריקאית לאחים הכט כי עליהם לעזוב את אוטווצק, כיון שענני מלחמה מרחפים מעל אירופה. בברכת הרבי, עלו על האניה, כאשר אליהם מצטרפים בהמשך שאר הבחורים שהגיעו מאמריקה לישיבה. בחורים אלו, היו כמעט היחידים שניצלו מכבשן האש הנאצי. כמעט כל שאר תלמידי הישיבה, נהרגו במלחמה הארורה.
מיד לאחר הגעתו של ר' שלמה זלמן הכט לארצות הברית, זכה והתקיים בו הפסוק "ואת יהודה שלח לפניו גושנה". באותם ימים, ימי המלחמה הארורה, ניסה הרבי הריי"צ להוציא את ספריו מיבשת אירופה ולהעבירם לארצות הברית. על מנת כך, רשם הרבי את הספרים באופן חוקי על שם ר' ישראל ג'ייקובסון וחתנו ר' שלמה זלמן הכט. לאחר המלחמה, כאשר ניסה למצוא את הספרים, כתב על כך הרבי הריי"צ לוורשה, בציינו כי כתבי היד רשומים על שם שני חברי אגו"ח.
שנים אחר כך, היה מכתב זה של הרבי הריי"צ לאחת הראיות המכריעות במשפט הספרים, כאשר הצד שכנגד טען כי הספרים היו רכוש פרטי ולא שייכים לאגודת חסידי חב"ד.
בשליחות[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תש"ג נשלח לפעול להפצת היהדות בשיקגו על פי הוראת אדמו"ר הריי"צ, ולשמש כרב הקהילה המקומית.
בשיקגו כיהן כרב כמעט כארבעים שנה עד ליום פטירתו בשנת תשל"ט.
ר' שלמה זלמן הגיע לשיקגו בעקבות בקשתו של ר' שלום פויזנר מהרבי הריי"צ לשלוח אליו לעזר את שלמה זלמן. קודם לכן כבר ניסה ר' משה לייב רודשטיין לדחוף את ר' שלמה זלמן לרבנות בבית הכנסת אנשי ליובאוויטש שיקגו אך ללא הועיל. רק כעבור זמן מה, בעקבות חגיגת שנת היובל לבית הכנסת דר' משה לייב רודשטיין, שם הגיע כשליח מיוחד ר' שלמה זלמן, ומצא חן באנשי המקום, נבחר לרבה.
לפני נסיעתו, נכנס ר' שלמה זלמן, שם התווה לו הרבי את הדרך בה הולכים שלוחי חב"ד עד עצם היום הזה: "כל עבודתך שם צריכה להיות רק עם קירוב".
במשך ארבעים שנות שליחותו בשיקגו, השפיע ר' שלמה זלמן הכט על חייהם של אלפים, ועורר בהם את ניצוץ חיי היהדות עם החום והחיוניות החב"דיים שלו. בכל אותו הזמן בו הסתובב בין משרדיהם של בעלי בתים ושאר אנשים חשובים ועד לשיעורי תורה ליהודים שלא יודעים כמעט כלום, נשאר בו הציור של 'תמים', חסיד שמקושר לרבי ומה שמעניין אותו הוא לימוד החסידות.
באחד ממכתביו, הציע ר' שלמה זלמן לרבי הריי"צ שאגו"ח תצא בקול קורא ללימוד הלכות שבת ביום השבת. הרבי קיבל את הרעיון, אלא שכתב לו כי עדיף שהקול קורא יצא על ידי מחנה ישראל שהוא שם כללי, ולא על ידי אגו"ח שהוא ארגון המיועד רק לחסידי חב"ד. הרבי ביקש ממנו לדאוג לכך ש'מרכז הרבנים' יוציא קריאה בנידון.
כאשר יצא הרבי במבצע מזוזה, החל ר' שלמה זלמן הכט באופן מיידי במבצע גדול ורחב בכל שיקגו. בתוכניות הרדיו השבועיות שלו, בהם סקר בהרחבה נושאים במחשבה היהודית, וכמרצה מבוקש, ניצל ר' שלמה זלמן בצורה יוצאת דופן את כושר הנאום שלו, והגיע ליהודים מכל שכבה ורקע.
כחלק מעיסוקו בהפצת המעיינות בשיקגו, ניהל והגיש ר' שלמה זלמן תכנית רדיו בשם "די וועלט דערציילט" בה היה מספר סיפורי צדיקים ומעורר ללימוד חסידות ועבודת ה'. כמי שהיה "נואם בחסד עליון", הוא מילא את תפקיד ההגשה וההנחיה ביד רמה. את התכנית היה מגיש בשפת האידיש העשירה שהייתה לו ופעמים אף בשפה האנגלית. רהיטותו וכח דיבורו זימנוהו לנאום פעמים מספר בוושינגטון הבירה בכנסים ואסיפות שונות. אוצר של מאות הקלטות מתכניות הרדיו עדיין ניתנים לשמיעה[3].
מפורסמות במיוחד היו ההתוועדויות שאותם ערך בכל מוצאי שבת מברכים בימות החורף. חייהם של רבים השתנו מהתוועדויות אלו בהם היה ר' שלמה זלמן מרצה בשטף על תורת החסידות, כשהוא מתבל את דבריו בסיפורים על רבותינו נשיאינו. בכל פעם שהרבי יצא עם הוראה חדשה, התמקדה ההתוועדות בהוראה זו.
פטירתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
נפטר בערב שבת קודש פרשת ראה, כ"ד מנחם אב תשל"ט.
בשעות הבוקר הגיעה למזכירות הידיעה כי ר' שלמה זלמן נפטר. על הפתק שמסר המזכיר בשם אחיו ר' יעקב יהודה הכט, כתב כי לא יוכלו לסדר את ההלויה היום. הרבי כתב על אותו פתק מענה אותו ביקש שימסרו תיכף ומיד: "?! וראה כתובות קג: כו' ובפרש"י שם" [לכאורה כוונת הרבי למאמר הגמרא שם: "מת בערב שבת סימן יפה לו", וכפי שמפרש רש"י: "שיכנס למנוחה מיד"][4].
בסופו של דבר הצליחו לסדר שהלוייה תתקיים אכן באותו היום. הרבי הורה למזכיר ר' לייבל גרונר למסור להנהלת הישיבה שלא בשמו שרצוי שתלמידי הישיבה ישתתפו בהלויה, ולומר לחברא קדישא לפרסם לאנ"ש בשמו שיעשו כל שביכולתם בכדי להשתתף בלויה.
לאחר מכן, התברר כי לא יספיקו להעביר את הארון משדה התעופה לקראון הייטס, אלא יקחו אותו ישירות לבית החיים 'מונטיפיורי'. הרבי אמר כי אם יתברר שיוכלו לחזור לקראון הייטס קודם הדלקת נרות, יסע אף הוא לבית החיים. וכך היה - הרבי נסע לבית החיים בשעה ארבע וחזר בשעה עשרה לשש, אולם לא נכנס לתוך בית החיים אלא עמד במשך כל הזמן בחוץ מול מקום הקבורה. הייתה זו אחת מבין מספר לויות בודדות ביותר, שבהם נסע הרבי לבית החיים ובמיוחד אחרי האירוע בלב בשמחת תורה תשל"ח, שאז הפסיק הרבי בכלל לצאת ללוויות.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, הרב שמואל הכט - נפטר ב' אדר ב' תשל"ח.
- בנו, ר' צבי אלימלך הכט, היה מותיקי תושבי כפר חב"ד[5]
- בתו מרת רבקה תבלט"א אשת ר' יוסף טעוועל מקראון הייטס
- בנו הרב יוסף הכט מקראון הייטס
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
הערות שוליים
- ↑ נתקרב על ידי הבחור אברהם ברנצקי. אודות הקבוצה אחי תמימים ראה תולדות התמימים בארצות הברית ע' 6-36.
- ↑ תולדות התמימים בארצות הברית ע' 10.
- ↑ תקיית הקלטות, די וועלט דערציילט
- ↑ 12 שנים לאחר מכן, נפטר גם אחיו ר' יעקב יהודה הכט עצמו בערב שבת והרבי הזכיר בהתוועדות ברבים את המעלה של מי שנפטר ביום שישי.
- ↑ היה נשוי לבתיה, בתו של ר' צבי הירש ריבקין, נפטר בחג הסוכות תשפ"א, בנו ר' זלמן משמש כנציג חב"ד בעיריית קרית גת