יחזקאל פייגין: הבדלים בין גרסאות בדף
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) מ (←תולדות חיים: ויקיזציה) |
|||
(18 גרסאות ביניים של 10 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:הרב חאטשע פייגין.jpg|ממוזער|הרב יחזקאל פייגין]][[קובץ:Faigen, Yechezkel.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב יחזקאל פייגין עם בני משפחתו]] | [[קובץ:הרב חאטשע פייגין.jpg|ממוזער|הרב יחזקאל פייגין]][[קובץ:Faigen, Yechezkel.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב יחזקאל פייגין עם בני משפחתו]] | ||
ה[[חסיד]] הרב '''יחזקאל פייגין''' (מכונה '''חאטשע''' | ה[[חסיד]] הרב '''יחזקאל פייגין''' (מכונה '''חאטשע'''), ([[תרנ"ה]] – [[י' כסלו]] [[תש"ב]]) היה מזכירו של [[אדמו"ר הריי"צ]] ומנהל מחתרת ישיבות [[תומכי תמימים]] ב[[ברית המועצות]]. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד בשנת [[תרנ"ה]], בעיר לוקימא ב[[רוסיה]] הלבנה. בבחרותו, למד בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] והיה [[התקשרות|מקושר]] ל[[אדמו"ר הרש"ב]]. בשנת [[תרע"ב]] נשלח על ידי אדמו"ר הרש"ב, יחד עם קבוצה של עוד שישה [[תמימים]] לייסד את ישיבת [[תורת אמת חברון]], בראשות הרב [[שלמה זלמן הבלין]]. בשנת [[תרע"ד]], עם תחילת [[מלחמת העולם הראשונה]], גורשו התלמידים בחזרה ל[[רוסיה]], וחזרו ללמוד בישיבת תומכי תמימים שבליובאוויטש. | נולד בשנת [[תרנ"ה]], בעיר לוקימא ב[[רוסיה]] הלבנה. בבחרותו, למד בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] והיה [[התקשרות|מקושר]] ל[[אדמו"ר הרש"ב]]. בשנת [[תרע"ב]] נשלח על ידי אדמו"ר הרש"ב, יחד עם קבוצה של עוד שישה [[תמימים]] לייסד את ישיבת [[תורת אמת חברון]], בראשות הרב [[שלמה זלמן הבלין]]. בשנת [[תרע"ד]], עם תחילת [[מלחמת העולם הראשונה]], גורשו התלמידים בחזרה ל[[רוסיה]], וחזרו ללמוד בישיבת תומכי תמימים שבליובאוויטש. | ||
בשנת [[תרע"ח]] לאחר העברת הישיבה לעיר [[קרמנצ'וג]] שב[[אוקראינה]], נדד עם הישיבה ושם שימש כ[[מלמד]] לילדי משפחת גוראריה העשירים שהחזיקו את כלכלת הישיבה. | בשנת [[תרע"ח]] לאחר העברת הישיבה לעיר [[קרמנצ'וג]] שב[[אוקראינה]], נדד עם הישיבה ושם שימש כ[[מלמד תינוקות|מלמד]] לילדי משפחת גוראריה העשירים שהחזיקו את כלכלת הישיבה. | ||
בשנת [[תר"פ]] (1920) [[נישואין|נשא לאישה]] את סאשה צייטלין בתו של הרב יהודה ליב צייטלין מ[[הומל]] | בשנת [[תר"פ]] (1920) [[נישואין|נשא לאישה]] את סאשה צייטלין בתו של הרב יהודה ליב צייטלין מ[[הומל]] ואחותו של הרב [[אהרון אליעזר צייטלין]]. לאחר חתונתו המשיך להתגורר בעיר [[קרמנצ'וג]], עד ל[[חורף]] [[תרפ"א]] (1921), אז עבר להתגורר במקום מגורי חמותו בעקבות הרעב הרב ששרר במדינה באותה התקופה. | ||
מונה בשנת [[תרפ"א]] על ידי [[אדמו"ר הריי"צ]] לנהל את ה[[דמי מעמד]] מטעם [[קופת רבינו]], | מונה בשנת [[תרפ"א]] על ידי [[אדמו"ר הריי"צ]] לנהל את ה[[דמי מעמד]] מטעם [[קופת רבינו]], | ||
שורה 16: | שורה 16: | ||
בשנת [[תרפ"א]] ייסד את ישיבת [[תומכי תמימים פולטובה]], ועמד בראשה עד לשנת [[תרפ"ג]], בה נסגרה הישיבה. ב[[תרפ"ד]] עבר עם קבוצת תלמידים ל[[תומכי תמימים נעוועל|נעוועל]] והחל לעמוד בראשה. בתפקיד זה כיהן עד שנת [[תרפ"ו]] (לערך). | בשנת [[תרפ"א]] ייסד את ישיבת [[תומכי תמימים פולטובה]], ועמד בראשה עד לשנת [[תרפ"ג]], בה נסגרה הישיבה. ב[[תרפ"ד]] עבר עם קבוצת תלמידים ל[[תומכי תמימים נעוועל|נעוועל]] והחל לעמוד בראשה. בתפקיד זה כיהן עד שנת [[תרפ"ו]] (לערך). | ||
בין השנים [[תרפ"א]] - [[תרפ"ז]], | בין השנים [[תרפ"א]] - [[תרפ"ז]], ניהל את ישיבות [[תומכי תמימים]] ו[[תפארת בחורים]] ב[[רוסיה]]. | ||
בשנת [[תרפ"ט]] זכה לחתום כאחד מהעדים בשטר התנאים של [[ | בשנת [[תרפ"ט]] זכה לחתום כאחד מהעדים בשטר התנאים של [[הרבי]] ו[[הרבנית]]. | ||
== עבודתו בישיבת תומכי תמימים== | == עבודתו בישיבת תומכי תמימים== | ||
בשנת [[תרפ"ב]] (1922) נוסדה בעיר הומל סניף של ישיבת תומכי תמימים, והרב פייגין נקרא לעמוד בראשה. שם שהה עד לקיץ אותה השנה, עד שנקרא לעמוד בראשות סניף הישיבה ב[[פולטבה]], מחמת התדלדלות כמות התלמידים והחסרון ב[[ר"מ]] ומנהל, עם בואו לשם פעל רבות להצלחת ושגשוג הישיבה. בפולטבה שהה עד לחורף [[תרפ"ג]] (1923) שעה שה[[נ.ק. ו. ד.]] ([[המשטרה החשאית]] של [[ברית המועצות]]) עלתה על עקבותיהם, אז עבר פייגין עם הישיבה לעיר [[נעוועל]], שם שהו כתקופה קצרה עד לעבירתם - על פי הוראת ה[[אדמו"ר הריי"צ]] - לעיר [[חרקוב]], שם התקיימה הישיבה לחצי שנה עד לעבירתה בחזרה לעיר [[רוסטוב]]. בשנת [[תרפ"ד]] (1924) חזרה הישיבה ל[[חרקוב]], שם שהתה עד חורף [[תרפ"ז]] (1927). | בשנת [[תרפ"ב]] (1922) נוסדה בעיר הומל סניף של ישיבת תומכי תמימים, והרב פייגין נקרא לעמוד בראשה. שם שהה עד לקיץ אותה השנה, עד שנקרא לעמוד בראשות סניף הישיבה ב[[פולטבה]], מחמת התדלדלות כמות התלמידים והחסרון ב[[ר"מ]] ומנהל, עם בואו לשם פעל רבות להצלחת ושגשוג הישיבה. בפולטבה שהה עד לחורף [[תרפ"ג]] (1923) שעה שה[[ק.ג.ב.|נ.ק. ו. ד.]] ([[המשטרה החשאית]] של [[ברית המועצות]]) עלתה על עקבותיהם, אז עבר הרב פייגין עם הישיבה לעיר [[נעוועל]], שם שהו כתקופה קצרה עד לעבירתם - על פי הוראת ה[[אדמו"ר הריי"צ]] - לעיר [[חרקוב]], שם התקיימה הישיבה לחצי שנה עד לעבירתה בחזרה לעיר [[רוסטוב]]. בשנת [[תרפ"ד]] (1924) חזרה הישיבה ל[[חרקוב]], שם שהתה עד חורף [[תרפ"ז]] (1927). | ||
בנוסף לעבודתו כ[[ר"מ]], [[ראש ישיבה]] ו[[משפיע]], כיהן הרי"פ כמנהל רשת ישיבות תומכי תמימים בכל רחבי [[ברית המועצות]]. ובמשך כל תקופה זה היה נוסע מישיבה לישיבה על מנת לראות את התקדמות התלמידים בלימוד וכן את מצבה הכלכלי של הישיבה. היה בקשרי ידידות עם הרב [[לוי יצחק שניאורסון]] רבה של העיר [[ | בנוסף לעבודתו כ[[ר"מ]], [[ראש ישיבה]] ו[[משפיע]], כיהן הרי"פ כמנהל רשת ישיבות תומכי תמימים בכל רחבי [[ברית המועצות]]. ובמשך כל תקופה זה היה נוסע מישיבה לישיבה על מנת לראות את התקדמות התלמידים בלימוד וכן את מצבה הכלכלי של הישיבה. היה בקשרי ידידות עם הרב [[לוי יצחק שניאורסון]] רבה של העיר [[דנייפרופטרובסק]], אביו של [[הרבי מליובאוויטש]]. | ||
==מזכיר אדמו"ר הריי"צ== | ==מזכיר אדמו"ר הריי"צ== | ||
שורה 45: | שורה 45: | ||
נסיונות השתדלות רבות נעשו על ידי כל הנוגעים בדבר ואף על ידי אדמו"ר הריי"צ עצמו על מנת להשיג התרי יציאה עבור הרי"פ ומשפחתו אך עלו בתוהו. | נסיונות השתדלות רבות נעשו על ידי כל הנוגעים בדבר ואף על ידי אדמו"ר הריי"צ עצמו על מנת להשיג התרי יציאה עבור הרי"פ ומשפחתו אך עלו בתוהו. | ||
ב[[י' בכסלו]] [[תש"ב]] (1942) עשו הנאצים [[אקציה]] והובילו את רוב היהודים ל[[בית הכנסת]] בריגא ולאחר מכן העלו את בית הכנסת באש עם כל הנמצאים בתוכו. בקבוצה זו נרצחו גם החסידים: הרב [[אליהו חיים אלטהויז]], הרב [[יצחק מתמיד|יצחק הורביץ (איצ'ה דער מתמיד)]], הרב [[יהודה הבר]], | ב[[י' בכסלו]] [[תש"ב]] (1942) עשו הנאצים [[אקציה]] והובילו את רוב היהודים ל[[בית הכנסת]] בריגא ולאחר מכן העלו את בית הכנסת באש עם כל הנמצאים בתוכו. בקבוצה זו נרצחו גם החסידים: הרב [[אליהו חיים אלטהויז]], הרב [[יצחק מתמיד|יצחק הורביץ (איצ'ה דער מתמיד)]], הרב [[יהודה הבר]], והרב [[רפאל כהן]], כשספרי תורה בידיהם, ב"רייסע מניין". גם רעייתו וארבעת ילדיו נספו בריגא. על תיאור רגע פטירתם מסופר, שהנאצים העמידו יהודים רבים על מנת שיחזו במראה שריפת בית הכנסת עם היהודים הנמצאים בתוכו. ובתוך בית הכנסת נאספו כל גדולי החסידים, והחסיד הרב יצחק הורביץ', הוציא את ה[[ספר תורה]] מ[[ארון הקודש]] ואמר: {{ציטוטון|אנו זוכים לקיים מצות [[מסירות נפש]] על קידוש השם ועלינו להיות בשמחה}} ופרץ בריקוד עם הרי"פ, ובתוך כך הבעירו הנאצים את בית הכנסת ויצאה נשמתם של כל השוהים בתוכו. | ||
בשנת [[תש"ה]] (1945) כשהגיע מכתב עם תיאור פטירתם ל[[אדמו"ר הריי"צ]] התעלף הרבי מרוב צערו ובתקופה זו הורע מאוד מצבו הבריאותי. | בשנת [[תש"ה]] (1945) כשהגיע מכתב עם תיאור פטירתם ל[[אדמו"ר הריי"צ]] התעלף הרבי מרוב צערו ובתקופה זו הורע מאוד מצבו הבריאותי. | ||
שורה 65: | שורה 65: | ||
== לקריאה נוספת == | == לקריאה נוספת == | ||
*'''חסדי ישראל'''', תולדות הרב [[ישראל חסדן]] [[תשפ"ג]], פרק ד (ישיבת [[תומכי תמימים הומיל]]), פרק טז - מאבק להצלת מזכיר הרבי (הרב פייגין) | |||
* '''חזון יחזקאל''' - ה[[התקשרות]] בכתבי ר' יחזקאל פייגין, עם מבוא מאת הרב [[נחום גרינוואלד]], [[היכל הבעש"ט]], גליון ל"ג. | * '''חזון יחזקאל''' - ה[[התקשרות]] בכתבי ר' יחזקאל פייגין, עם מבוא מאת הרב [[נחום גרינוואלד]], [[היכל הבעש"ט]], גליון ל"ג. | ||
* יוסף אשכנזי, [[אוצר החסידים (ספר)|אוצר החסידים]] - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד בברית המועצות ובפולין, בהוצאת [[חזק (בית הוצאה לאור)|חזק]], תשע"ה | * יוסף אשכנזי, [[אוצר החסידים (ספר)|אוצר החסידים]] - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד בברית המועצות ובפולין, בהוצאת [[חזק (בית הוצאה לאור)|חזק]], תשע"ה | ||
*זלמן רודרמן, ספר '''חסידים אנשי מעשה''', ע' 91-98. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
שורה 73: | שורה 75: | ||
*{{קישור שטורעם|84302|news|מדוע אמר אדמו"ר הריי"צ מאמר 'החלצו' ב[[שבת]] חנוכה?|הרב אהרן לייב ראסקין|כ"ז בכסלו תשע"ו}} | *{{קישור שטורעם|84302|news|מדוע אמר אדמו"ר הריי"צ מאמר 'החלצו' ב[[שבת]] חנוכה?|הרב אהרן לייב ראסקין|כ"ז בכסלו תשע"ו}} | ||
*'''[https://col.org.il/news/128696 הנסיונות להצלתו, ותיעוד המצבה של גיסתו בה הונצח שמו]''' {{COL}} | *'''[https://col.org.il/news/128696 הנסיונות להצלתו, ותיעוד המצבה של גיסתו בה הונצח שמו]''' {{COL}} | ||
*'''[https://77012.blogspot.com/2022/09/blog-post_29.html מכתבים מרתקים של החסיד ר' חאצ'ה פייגין]''', באתר 'לחלוחית גאולתית' {{לחלוחית|}} | |||
* [https://derher.org/wp-content/uploads/06-kislev-5773-13.pdf א ציור פון א חסיד, בתוך גליון א חסידישע דערהער] | |||
{{מיון רגיל:פייגין, יחזקאל}} | {{מיון רגיל:פייגין, יחזקאל}} | ||
שורה 78: | שורה 82: | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ליובאוויטש]] | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ליובאוויטש]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי תורת אמת חברון]] | |||
[[קטגוריה:ראשי ישיבות חב"ד בעבר]] | [[קטגוריה:ראשי ישיבות חב"ד בעבר]] | ||
[[קטגוריה:צוות תומכי תמימים פולטובה]] | [[קטגוריה:צוות תומכי תמימים פולטובה]] |
גרסה אחרונה מ־00:14, 24 ביוני 2024
![](/images/thumb/6/6f/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%97%D7%90%D7%98%D7%A9%D7%A2_%D7%A4%D7%99%D7%99%D7%92%D7%99%D7%9F.jpg/300px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%97%D7%90%D7%98%D7%A9%D7%A2_%D7%A4%D7%99%D7%99%D7%92%D7%99%D7%9F.jpg)
![](/images/thumb/8/8c/Faigen%2C_Yechezkel.jpg/250px-Faigen%2C_Yechezkel.jpg)
החסיד הרב יחזקאל פייגין (מכונה חאטשע), (תרנ"ה – י' כסלו תש"ב) היה מזכירו של אדמו"ר הריי"צ ומנהל מחתרת ישיבות תומכי תמימים בברית המועצות.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בשנת תרנ"ה, בעיר לוקימא ברוסיה הלבנה. בבחרותו, למד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש והיה מקושר לאדמו"ר הרש"ב. בשנת תרע"ב נשלח על ידי אדמו"ר הרש"ב, יחד עם קבוצה של עוד שישה תמימים לייסד את ישיבת תורת אמת חברון, בראשות הרב שלמה זלמן הבלין. בשנת תרע"ד, עם תחילת מלחמת העולם הראשונה, גורשו התלמידים בחזרה לרוסיה, וחזרו ללמוד בישיבת תומכי תמימים שבליובאוויטש.
בשנת תרע"ח לאחר העברת הישיבה לעיר קרמנצ'וג שבאוקראינה, נדד עם הישיבה ושם שימש כמלמד לילדי משפחת גוראריה העשירים שהחזיקו את כלכלת הישיבה.
בשנת תר"פ (1920) נשא לאישה את סאשה צייטלין בתו של הרב יהודה ליב צייטלין מהומל ואחותו של הרב אהרון אליעזר צייטלין. לאחר חתונתו המשיך להתגורר בעיר קרמנצ'וג, עד לחורף תרפ"א (1921), אז עבר להתגורר במקום מגורי חמותו בעקבות הרעב הרב ששרר במדינה באותה התקופה.
מונה בשנת תרפ"א על ידי אדמו"ר הריי"צ לנהל את הדמי מעמד מטעם קופת רבינו,
בשנים הראשונות לנשיאות אדמו"ר הריי"צ, כיהן כחוזר ראשי.
בשנת תרפ"א ייסד את ישיבת תומכי תמימים פולטובה, ועמד בראשה עד לשנת תרפ"ג, בה נסגרה הישיבה. בתרפ"ד עבר עם קבוצת תלמידים לנעוועל והחל לעמוד בראשה. בתפקיד זה כיהן עד שנת תרפ"ו (לערך).
בין השנים תרפ"א - תרפ"ז, ניהל את ישיבות תומכי תמימים ותפארת בחורים ברוסיה.
בשנת תרפ"ט זכה לחתום כאחד מהעדים בשטר התנאים של הרבי והרבנית.
עבודתו בישיבת תומכי תמימים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תרפ"ב (1922) נוסדה בעיר הומל סניף של ישיבת תומכי תמימים, והרב פייגין נקרא לעמוד בראשה. שם שהה עד לקיץ אותה השנה, עד שנקרא לעמוד בראשות סניף הישיבה בפולטבה, מחמת התדלדלות כמות התלמידים והחסרון בר"מ ומנהל, עם בואו לשם פעל רבות להצלחת ושגשוג הישיבה. בפולטבה שהה עד לחורף תרפ"ג (1923) שעה שהנ.ק. ו. ד. (המשטרה החשאית של ברית המועצות) עלתה על עקבותיהם, אז עבר הרב פייגין עם הישיבה לעיר נעוועל, שם שהו כתקופה קצרה עד לעבירתם - על פי הוראת האדמו"ר הריי"צ - לעיר חרקוב, שם התקיימה הישיבה לחצי שנה עד לעבירתה בחזרה לעיר רוסטוב. בשנת תרפ"ד (1924) חזרה הישיבה לחרקוב, שם שהתה עד חורף תרפ"ז (1927).
בנוסף לעבודתו כר"מ, ראש ישיבה ומשפיע, כיהן הרי"פ כמנהל רשת ישיבות תומכי תמימים בכל רחבי ברית המועצות. ובמשך כל תקופה זה היה נוסע מישיבה לישיבה על מנת לראות את התקדמות התלמידים בלימוד וכן את מצבה הכלכלי של הישיבה. היה בקשרי ידידות עם הרב לוי יצחק שניאורסון רבה של העיר דנייפרופטרובסק, אביו של הרבי מליובאוויטש.
מזכיר אדמו"ר הריי"צ[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תרפ"ז החל לכהן כמזכיר אדמו"ר הריי"צ אחר מאסרו של מזכירו הרב אלחנן דב מרוזוב, ובפועל ניהל את רשת ישיבות תומכי תמימים בברית המועצות, אשר התקיימו בחשאי ונדדו מעיר לעיר, וכן ניהל בפועל את כל הפעילות החב"דית בברית המועצות. שמר על קשר כמזכיר וגם באופן אישי עם ראשי חב"ד וחשובי חסידי חב"ד בכל רחבי תבל.
עם יציאת אדמו"ר הריי"צ מרוסיה בתרפ"ח התלווה ר' יחזקאל אליו, עקר לריגא ושימש כמשפיע אנ"ש ריגא. כמו כן כיהן כראש ארגון אחות תמימים ריגא.
בשנת תר"צ נסע לארצות הברית יחד עם חיים ליברמן על-מנת להכין את ביקור אדמו"ר הריי"צ שם.
בשנת תרצ"ג עקר עם אדמו"ר הריי"צ לורשה, ובתרצ"ה - לאטווצק. בשנים אלו שימש כמנהל ומשפיע ישיבות תומכי תמימים בפולין.
בשנת תרצ"ד (1934) התמנה לשמש כמשגיח בישיבת זיכרון יוסף. בין השנים תרצ"ה - תרצ"ט, ערך את המדור "שערי חסידות" בקובץ התמים (ורשה).
השואה[עריכה | עריכת קוד מקור]
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה בקיץ תרצ"ט (1939), עבר הרי"פ עם רבו לורשה על מנת לנסות לחצות משם את הגבול לריגה. בתקפות שהותו שם התגורר אצל שאר בשרו הסופר הרב הלל צייטלין.
בה' בטבת ת"ש (1940) הצליח הרי"פ עם אדמו"ר הריי"צ לחצות את הגבול לריגה. אדמו"ר הריי"צ הצליח להמלט מריגה ואף הגיע לארצות הברית. הרי"פ על אף רישיונות הכניסה לארצות הברית שהיו ברשותו לא הצליח להמלט ונשאר בריגה.
נסיונות השתדלות רבות נעשו על ידי כל הנוגעים בדבר ואף על ידי אדמו"ר הריי"צ עצמו על מנת להשיג התרי יציאה עבור הרי"פ ומשפחתו אך עלו בתוהו.
בי' בכסלו תש"ב (1942) עשו הנאצים אקציה והובילו את רוב היהודים לבית הכנסת בריגא ולאחר מכן העלו את בית הכנסת באש עם כל הנמצאים בתוכו. בקבוצה זו נרצחו גם החסידים: הרב אליהו חיים אלטהויז, הרב יצחק הורביץ (איצ'ה דער מתמיד), הרב יהודה הבר, והרב רפאל כהן, כשספרי תורה בידיהם, ב"רייסע מניין". גם רעייתו וארבעת ילדיו נספו בריגא. על תיאור רגע פטירתם מסופר, שהנאצים העמידו יהודים רבים על מנת שיחזו במראה שריפת בית הכנסת עם היהודים הנמצאים בתוכו. ובתוך בית הכנסת נאספו כל גדולי החסידים, והחסיד הרב יצחק הורביץ', הוציא את הספר תורה מארון הקודש ואמר: "אנו זוכים לקיים מצות מסירות נפש על קידוש השם ועלינו להיות בשמחה" ופרץ בריקוד עם הרי"פ, ובתוך כך הבעירו הנאצים את בית הכנסת ויצאה נשמתם של כל השוהים בתוכו.
בשנת תש"ה (1945) כשהגיע מכתב עם תיאור פטירתם לאדמו"ר הריי"צ התעלף הרבי מרוב צערו ובתקופה זו הורע מאוד מצבו הבריאותי.
חקירת דמותו וכתביו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בעשור האחרון החלה עדנה מחודשת לכתביו ודמותו כאשר מכתבים שכתב לאנ"ש ברחבי העולם התפרסמו בבימות שונות. מי שאוסף את הכתבים ודואג לסידורם חקירתם ופרסומם הוא חבר מערכת אוצר החסידים הרב אהרן לייב רסקין.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בתו מאשא
- בתו רחל
- בתו חנה
- בתו עלקא
- בנו שמואל ליב
כולם נרצחו על ידי הנאצים ימ"ש בריגה.
גיסיו: הרב שלום פוזנר הרב אהרן אליעזר צייטלין
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- חסדי ישראל', תולדות הרב ישראל חסדן תשפ"ג, פרק ד (ישיבת תומכי תמימים הומיל), פרק טז - מאבק להצלת מזכיר הרבי (הרב פייגין)
- חזון יחזקאל - ההתקשרות בכתבי ר' יחזקאל פייגין, עם מבוא מאת הרב נחום גרינוואלד, היכל הבעש"ט, גליון ל"ג.
- יוסף אשכנזי, אוצר החסידים - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד בברית המועצות ובפולין, בהוצאת חזק, תשע"ה
- זלמן רודרמן, ספר חסידים אנשי מעשה, ע' 91-98.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרי"ף מכתבים ותולדות חייו, תדפיס, בעריכת הרב אהרן לייב רסקין
- קווים לדמותו של הרב פייגין, סיפורים ואמרות
- תשורה מחתונת צייטלין - נמס, לואיזיאנה, תש"ע.
- הרב אהרן לייב ראסקין, מדוע אמר אדמו"ר הריי"צ מאמר 'החלצו' בשבת חנוכה? - באתר שטורעם
- הנסיונות להצלתו, ותיעוד המצבה של גיסתו בה הונצח שמו
- מכתבים מרתקים של החסיד ר' חאצ'ה פייגין, באתר 'לחלוחית גאולתית'
- א ציור פון א חסיד, בתוך גליון א חסידישע דערהער