ישועה חדאד: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) (←משפחתו) |
||
(42 גרסאות ביניים של 17 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:ישועה חדד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב חדאד בהתוועדות חסידית ב-770]] | [[קובץ:ישועה חדד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב חדאד בהתוועדות חסידית ב-770]] | ||
הרב '''ישועה | הרב '''ישועה חדאד''' ([[אדר]] [[תרצ"ו]] – [[י"ב חשון]] [[תשע"ח]]) היה שליח הרבי ורב הקהילה החלאבית והלבנונית ב[[מילאנו]], [[איטליה]] במשך למעלה מחמישים שנה. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד ב[[מרוקו]] בשנת [[תרצ" | נולד ב[[מרוקו]] בשנת [[תרצ"ו]] לאביו ר' מכלוף חדאד ולאמו מרת איזה למשפחת תורג'מן. | ||
המשפחה קבעה את מגוריה באחד הכפרים בשם טאביא, כשלושים משפחות יהודיות גרו אז שם, ובילדותו למד יחד עם דודו הרב יצחק חדאד שהיה בקי בספרי קבלה. | |||
כשאחותו אחרי נישואה עברה לגור בקזבלנקה והוא עוד צעיר לפני גיל הבר מצוה, נסע בכוחות עצמו בנסיעה מסוכנת עם דלת העם המקומית עד לקזבלנקה ולמד במשך שנתיים בתלמוד תורה המקומי, וכשהבין שתורה קונים במקום תורה, עבר בשנת [[תש"י]] לעיר מקנס שמכונה 'ירושלים של מרוקו' ללמוד בישיבת תומכי תמימים שיסד עם הגעתו באותה שנה הרב [[מיכאל ליפסקר]] כשליח הרבי למדינה. | |||
בחדש חשון של שנת [[תשי"ב]] לאחר שנתיים של לימודים באווירה חב"דית, עבר ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים ברינואה]] שם למד במשך שש שנים, ובמהלך תקופה זו אף זכה בשנת [[תשט"ו]] ללמוד [[לקוטי תורה]] ב[[חברותא]] עם [[הבבא סאלי]] כאשר שהה בישיבה במשך מספר שבועות. | |||
בחודש שבט [[תשי"ח]] עבר ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] ב-[[770]] בחצרו של הרבי. מיד עם הגעתו, נכנס אל הרבי ל[[יחידות]] וזכה שהרבי | בחודש שבט [[תשי"ח]] עבר ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] ב-[[770]] בחצרו של הרבי. מיד עם הגעתו, נכנס אל הרבי ל[[יחידות]] וזכה שהרבי קבע לו [[יום הולדת]]ו והורה לו לנהוג ב[[מנהגי יום הולדת]] בשבת הסמוכה ליום ה'יחידות'{{הערה|לאחר שיצא מחדר הרבי, כתב מכתב למשפחתו וביקש שיבררו במדויק את תאריך הולדתו, וכשהגיעה תשובתו של הרבי התברר שהרבי חזה ברוח הקודש במדויק את התאריך של יום ההולדת.}}. | ||
במשך שנות שהותו אצל הרבי זכה שהרבי הזכירו כמה פעמים בשמו במהלך ההתוועדויות וביקש שינגן את הפיוט '[[עזרני א-ל חי (ניגון)|עזרני א-ל חי]]'. | במשך שנות שהותו אצל הרבי זכה שהרבי הזכירו כמה פעמים בשמו במהלך ההתוועדויות וביקש שינגן את הפיוט '[[עזרני א-ל חי (ניגון)|עזרני א-ל חי]]'. | ||
===פעילות ציבורית=== | ===פעילות ציבורית=== | ||
כאשר הקהילה הספרדית ב[[מילאנו]] חיפשה רב, בשנת [[תשכ"א]], הטיל הרבי את השליחות על הרב | כאשר הקהילה הספרדית ב[[מילאנו]] חיפשה רב, בשנת [[תשכ"א]], הטיל הרבי את השליחות על הרב חדאד על אף שעדיין היה בחור לפני חתונה{{הערה|תאריך היציאה לשליחות נקבע בסמיכות לי"ב תמוז, ובעיצומה של התוועדות י"ב תמוז שאל הרבי את הרב חודוקוב מה הוא עדיין עושה כאן, ולאחר ששאל את הרב חדאד, השיב כי הוא מתעתד לצאת מיד לאחר ההתוועדות, והרבי השיב: "אבל שיהיה מייד אחר כך".}}. | ||
כעבור תקופה, לאחר שבא בקשרי | כעבור תקופה, לאחר שבא בקשרי השידוכין עם רעייתו מרת רחל, ביקש הרבי מהגביר החסידי ר' [[חיים ציפל]] שיעזור לו בהוצאות החתונה. | ||
באחת ה[[יחידות|יחידויות]] | באחת ה[[יחידות|יחידויות]] להן זכה, אמר לו הרבי שכאשר שולחים אברך לקהילה מסויימת לשמש כחזן, שוחט או רב קהילה - הרי הוא צריך לזכור כי לאמיתו של דבר התפקיד משמש רק כתואר רשמי כלפי הקהילה, ועליו לדאוג שישאר לו מספיק זמן עבור תפקידו העיקרי – הפצת המעיינות{{הערה|התקשרות, גליון תסט עמוד 12.}}, ובהזדמנות אחרת, הורה לו הרבי לבדוק פעם בחודש את סכיני השחיטה בבית המטבחים{{הערה|כפר חב"ד גליון 900 עמוד 201.}}. | ||
כאשר החל הרבי לעורר על צורת [[מנורת המקדש|המנורה בבית המקדש]] שהקנים שלה היו באלכסון ולא בעיגול, | כאשר החל הרבי לעורר על צורת [[מנורת המקדש|המנורה בבית המקדש]] שהקנים שלה היו באלכסון ולא בעיגול, באותה תקופה קיבל הזמנה לבקר באוצרות הוותיקן וניצל את ההזדמנות לבקש מהממונה על הביקור לראות את המנורה, אך הממונה סירב לאשר לו את הכניסה, כשראה שהממונה עסוק לרגע, הושיט דף ועט לאחד המנקים שבדיוק עבר במקום וביקש מממנו לצייר לו את המנורה, והוא צייר לו כאשר הקנים היו באלכסון ולא בעיגול{{הערה|שבועון בית משיח גליון 299, עמוד 61.}}. | ||
זכה בשנות | זכה בשנות שליחותו לקרב עשרות יהודים לשמירת תורה ומצוות ולחסידות חב"ד, ואף קיבל הוראה מהרבי לברך יהודים באמצעות הזכרת שמותיהם של רבותינו נשיאינו{{הערה|כאשר אחד היהודים בקהילה ביקש ממנו לברך את אחד מבני משפחתו והביא לו חוברת עם שמות הקודש, שלח את החוברת לרבי והרבי השיב שבחב"ד לא מקובל לברך באמצעות הזכרת שמות, ושיזכיר את שמו של אדמו"ר הריי"צ ויברך, ואכן הוא נהג על פי הוראת הרבי והחולה הבריא.}}. | ||
חתם על [[פסק הדין שהרבי מלך המשיח]]. | חתם על [[פסק הדין שהרבי מלך המשיח]]. | ||
נפטר ב[[י"ב חשון]] [[תשע"ח]] בגיל 81. | נפטר ב[[י"ב חשון]] [[תשע"ח]] בגיל 81 בלוויתו השתתפו רבנים ושלוחים, אנ"ש ומקורבים, מהארץ ומחו"ל ונטמן בחלקת חב"ד בהר הזיתים. | ||
מיד לאחר פטירתו הודיעה המשפחה כי בכוונתה להוציא לאור ספר על תולדות חייו ופועלו בשליחות הרבי למעלה מ-50 שנה. | |||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
*בנו, הרב מנחם חדאד – | *בנו, הרב [[מנחם חדאד]] – רבה הראשי לבריסל ושליח הרבי בעיר, בלגיה | ||
*בנו, הרב מיכאל | *בנו, הרב מיכאל – קראון הייטס, ברוקלין, ניו יורק | ||
*בנו, הרב יוסף | *בנו, הרב יוסף – משלוחי הרבי במילאנו, איטליה | ||
*בנו, הרב מכלוף אליהו | *בנו, הרב מכלוף אליהו – מילאנו, איטליה | ||
*בתו מרת חנה, לונדון | *בתו מרת חנה, לונדון, אנגליה. | ||
*בתו מרת מרים, רעיית הרב שלמה | *בתו מרת מרים ע"ה, רעיית יבדלחט"א הרב [[שלמה בן טולילא]] – שליח הרבי בקינשאסה, קונגו | ||
*בתו מרת שרה דינה, | *בתו מרת שרה דינה, ירושלים | ||
*בתו מרת אביגיל, רעיית הרב יוסף | *בתו מרת אביגיל, רעיית הרב יוסף דדון – לוד | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*'''[http://myencounterblog.com/wp-content/uploads/2017/02/89.-Mishpatim-5777-Hebrew.pdf לא לעכב בשורה טובה]''', בראיון משוכתב למגזין 'הסיפור שלי' של חברת המדיה [[jem]], כ"ח שבט תשע"ז | *'''[http://myencounterblog.com/wp-content/uploads/2017/02/89.-Mishpatim-5777-Hebrew.pdf לא לעכב בשורה טובה]''', בראיון וידאו משוכתב למגזין 'הסיפור שלי' של חברת המדיה [[jem]], כ"ח שבט תשע"ז | ||
*{{קישור שטורעם|649|multimedia|ד"ש ממילאנו: הרב ישועה חדד|מערכת שטורעם|י"ז בכסלו תשס"ח}} | *{{קישור שטורעם|649|multimedia|ד"ש ממילאנו: הרב ישועה חדד|מערכת שטורעם|י"ז בכסלו תשס"ח}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{מיון רגיל:חדד, ישועה}} | {{מיון רגיל:חדד, ישועה}} | ||
[[קטגוריה:חסידים | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:שלוחים באיטליה]] | [[קטגוריה:שלוחים באיטליה]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ברינואה | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ברינואה]] | ||
[[קטגוריה:רבנים שחתמו על הפסק דין שהרבי מלך המשיח]] | [[קטגוריה:רבנים שחתמו על הפסק דין שהרבי מלך המשיח]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ו]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"ח]] |
גרסה אחרונה מ־01:16, 1 בינואר 2024
![](/images/thumb/0/04/%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%A2%D7%94_%D7%97%D7%93%D7%93.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%A2%D7%94_%D7%97%D7%93%D7%93.jpg)
הרב ישועה חדאד (אדר תרצ"ו – י"ב חשון תשע"ח) היה שליח הרבי ורב הקהילה החלאבית והלבנונית במילאנו, איטליה במשך למעלה מחמישים שנה.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד במרוקו בשנת תרצ"ו לאביו ר' מכלוף חדאד ולאמו מרת איזה למשפחת תורג'מן. המשפחה קבעה את מגוריה באחד הכפרים בשם טאביא, כשלושים משפחות יהודיות גרו אז שם, ובילדותו למד יחד עם דודו הרב יצחק חדאד שהיה בקי בספרי קבלה.
כשאחותו אחרי נישואה עברה לגור בקזבלנקה והוא עוד צעיר לפני גיל הבר מצוה, נסע בכוחות עצמו בנסיעה מסוכנת עם דלת העם המקומית עד לקזבלנקה ולמד במשך שנתיים בתלמוד תורה המקומי, וכשהבין שתורה קונים במקום תורה, עבר בשנת תש"י לעיר מקנס שמכונה 'ירושלים של מרוקו' ללמוד בישיבת תומכי תמימים שיסד עם הגעתו באותה שנה הרב מיכאל ליפסקר כשליח הרבי למדינה.
בחדש חשון של שנת תשי"ב לאחר שנתיים של לימודים באווירה חב"דית, עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים ברינואה שם למד במשך שש שנים, ובמהלך תקופה זו אף זכה בשנת תשט"ו ללמוד לקוטי תורה בחברותא עם הבבא סאלי כאשר שהה בישיבה במשך מספר שבועות.
בחודש שבט תשי"ח עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770 בחצרו של הרבי. מיד עם הגעתו, נכנס אל הרבי ליחידות וזכה שהרבי קבע לו יום הולדתו והורה לו לנהוג במנהגי יום הולדת בשבת הסמוכה ליום ה'יחידות'[1].
במשך שנות שהותו אצל הרבי זכה שהרבי הזכירו כמה פעמים בשמו במהלך ההתוועדויות וביקש שינגן את הפיוט 'עזרני א-ל חי'.
פעילות ציבורית[עריכה | עריכת קוד מקור]
כאשר הקהילה הספרדית במילאנו חיפשה רב, בשנת תשכ"א, הטיל הרבי את השליחות על הרב חדאד על אף שעדיין היה בחור לפני חתונה[2].
כעבור תקופה, לאחר שבא בקשרי השידוכין עם רעייתו מרת רחל, ביקש הרבי מהגביר החסידי ר' חיים ציפל שיעזור לו בהוצאות החתונה.
באחת היחידויות להן זכה, אמר לו הרבי שכאשר שולחים אברך לקהילה מסויימת לשמש כחזן, שוחט או רב קהילה - הרי הוא צריך לזכור כי לאמיתו של דבר התפקיד משמש רק כתואר רשמי כלפי הקהילה, ועליו לדאוג שישאר לו מספיק זמן עבור תפקידו העיקרי – הפצת המעיינות[3], ובהזדמנות אחרת, הורה לו הרבי לבדוק פעם בחודש את סכיני השחיטה בבית המטבחים[4].
כאשר החל הרבי לעורר על צורת המנורה בבית המקדש שהקנים שלה היו באלכסון ולא בעיגול, באותה תקופה קיבל הזמנה לבקר באוצרות הוותיקן וניצל את ההזדמנות לבקש מהממונה על הביקור לראות את המנורה, אך הממונה סירב לאשר לו את הכניסה, כשראה שהממונה עסוק לרגע, הושיט דף ועט לאחד המנקים שבדיוק עבר במקום וביקש מממנו לצייר לו את המנורה, והוא צייר לו כאשר הקנים היו באלכסון ולא בעיגול[5].
זכה בשנות שליחותו לקרב עשרות יהודים לשמירת תורה ומצוות ולחסידות חב"ד, ואף קיבל הוראה מהרבי לברך יהודים באמצעות הזכרת שמותיהם של רבותינו נשיאינו[6].
חתם על פסק הדין שהרבי מלך המשיח.
נפטר בי"ב חשון תשע"ח בגיל 81 בלוויתו השתתפו רבנים ושלוחים, אנ"ש ומקורבים, מהארץ ומחו"ל ונטמן בחלקת חב"ד בהר הזיתים.
מיד לאחר פטירתו הודיעה המשפחה כי בכוונתה להוציא לאור ספר על תולדות חייו ופועלו בשליחות הרבי למעלה מ-50 שנה.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, הרב מנחם חדאד – רבה הראשי לבריסל ושליח הרבי בעיר, בלגיה
- בנו, הרב מיכאל – קראון הייטס, ברוקלין, ניו יורק
- בנו, הרב יוסף – משלוחי הרבי במילאנו, איטליה
- בנו, הרב מכלוף אליהו – מילאנו, איטליה
- בתו מרת חנה, לונדון, אנגליה.
- בתו מרת מרים ע"ה, רעיית יבדלחט"א הרב שלמה בן טולילא – שליח הרבי בקינשאסה, קונגו
- בתו מרת שרה דינה, ירושלים
- בתו מרת אביגיל, רעיית הרב יוסף דדון – לוד
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- לא לעכב בשורה טובה, בראיון וידאו משוכתב למגזין 'הסיפור שלי' של חברת המדיה jem, כ"ח שבט תשע"ז
- מערכת שטורעם, ד"ש ממילאנו: הרב ישועה חדד - באתר שטורעם
הערות שוליים
- ↑ לאחר שיצא מחדר הרבי, כתב מכתב למשפחתו וביקש שיבררו במדויק את תאריך הולדתו, וכשהגיעה תשובתו של הרבי התברר שהרבי חזה ברוח הקודש במדויק את התאריך של יום ההולדת.
- ↑ תאריך היציאה לשליחות נקבע בסמיכות לי"ב תמוז, ובעיצומה של התוועדות י"ב תמוז שאל הרבי את הרב חודוקוב מה הוא עדיין עושה כאן, ולאחר ששאל את הרב חדאד, השיב כי הוא מתעתד לצאת מיד לאחר ההתוועדות, והרבי השיב: "אבל שיהיה מייד אחר כך".
- ↑ התקשרות, גליון תסט עמוד 12.
- ↑ כפר חב"ד גליון 900 עמוד 201.
- ↑ שבועון בית משיח גליון 299, עמוד 61.
- ↑ כאשר אחד היהודים בקהילה ביקש ממנו לברך את אחד מבני משפחתו והביא לו חוברת עם שמות הקודש, שלח את החוברת לרבי והרבי השיב שבחב"ד לא מקובל לברך באמצעות הזכרת שמות, ושיזכיר את שמו של אדמו"ר הריי"צ ויברך, ואכן הוא נהג על פי הוראת הרבי והחולה הבריא.