נחמה דינה שניאורסון (אשת אדמו"ר הריי"צ): הבדלים בין גרסאות בדף
(←משפחתה) |
צוברענגען משיח (שיחה | תרומות) |
||
(39 גרסאות ביניים של 21 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:הרבנית נחמה דינה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבנית נחמה דינה (יושבת ליד השולחן | [[קובץ:הרבנית נחמה דינה - טקס קבלת האזרחות.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|הרבנית נחמה דינה בטקס קבלת האזרחות האמריקאית, ט"ז אדר [[תש"ט]]]] | ||
[[קובץ:הרבנית נחמה דינה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבנית נחמה דינה (יושבת ליד השולחן שנייה מימין)]] | |||
[[קובץ:נחמה דינה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ציונה של הרבנית נחמה דינה בביה"ח היהודי בקווינס שבניו יורק]] | [[קובץ:נחמה דינה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ציונה של הרבנית נחמה דינה בביה"ח היהודי בקווינס שבניו יורק]] | ||
'''הרבנית נחמה דינה''' ([[א' חשוון]] [[תרמ"ב]]-[[י' טבת]] [[תשל"א]]) הייתה רעייתו של [[ | '''הרבנית נחמה דינה''' ([[א' חשוון]] [[תרמ"ב]]-[[י' טבת]] [[תשל"א]]) הייתה רעייתו של [[הרבי הריי"צ]] הנשיא השישי של [[חסידות חב"ד]], וחמותו של [[הרבי]]. | ||
==תולדות חייה== | ==תולדות חייה== | ||
נולדה ב[[א' חשוון]] [[תרמ"ב]] בעיר [[קישינב]] (מולדובה) לאביה הרב ר' [[אברהם שניאורסון (אב הרבנית נחמה דינה)|אברהם שניאורסון]] בנו של רבי [[ישראל נח שניאורסון (בן אדמו"ר הצמח צדק)|ישראל נח בן אדמו"ר הצמח צדק]] ולאמה הרבנית [[יוכבד שניאורסון (אם הרבנית נחמה דינה)|יוכבד]]. | נולדה ב[[א' חשוון]] [[תרמ"ב]] בעיר [[קישינב]] (מולדובה) לאביה הרב ר' [[אברהם שניאורסון (אב הרבנית נחמה דינה)|אברהם שניאורסון]] בנו של רבי [[ישראל נח שניאורסון (בן אדמו"ר הצמח צדק)|ישראל נח בן אדמו"ר הצמח צדק]] ולאמה הרבנית [[יוכבד שניאורסון (אם הרבנית נחמה דינה)|יוכבד]]. | ||
ב[[י"ג אלול תרנ"ז]] בהיותה בגיל 16 [[נישואין|נישאה]] ל[[אדמו"ר הריי"צ]]. | ב[[י"ג אלול תרנ"ז]] בהיותה בגיל 16 [[נישואין|נישאה]] ל[[אדמו"ר הריי"צ]]. [[אדמו"ר הרש"ב]] בחר דווקא בהצעת שידוך זו, על פני שתי הצעות אחרות בנימוק שרצונו שבנו יחידו [[הריי"צ]] יתחתן עם בת המשפחה{{הערה|1="בעת השידוך שלי נדברו ג' שידוכים, שניים – עם שני גבירים שנתנו הרבה נדן, ואחד – זה של הרבנית נחמה דינה, שזה היה שידוך עני, שגם על צורכי החתונה היה צריך אאמו"ר [הרש"ב] נ"ע ליתן. אמי זקנתי הרבנית רבקה נ"ע עם החסידים החזיקו אודות שידוך עם הגביר, וכשנכנסו לשאול פי אאמו"ר [הרש"ב], אמר: אברהם היה לו בן יחיד ורצה להשיאו לבני משפחתו. | ||
ואחר-כך בערב יום-הכיפורים נכנס אאמו"ר לאמי זקנתי הרבנית רבקה ע"ה לבקש מחילה עבור זה, וענתה לו: ייתן לך השם יתברך התעוררות תשובה אמיתית ופתיחת הלב והתגלות הנקודה, אם ימחול לנו השם יתברך כמו שאני מוחלת לך, אז נהיה טהורים ונקיים". | |||
([http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/maharyatz/sichos/680-7/10/11 ספר השיחות תר"פ-תרפ"ז ע' 172])}}. | |||
בקיץ [[תרפ"ז]] בעת [[מאסר וגאולת הרבי הריי"צ|מאסר בעלה]] אשר כיהן כאדמו"ר, ניהלה הרבנית את כל מהלך הפעילות להצלתו ושחרורו על אף סכנת הנפשות אשר הייתה כרוכה בפעילות זו תחת המשטר הקומוניסטי. | בקיץ [[תרפ"ז]] בעת [[מאסר וגאולת הרבי הריי"צ|מאסר בעלה]] אשר כיהן כאדמו"ר, ניהלה הרבנית את כל מהלך הפעילות להצלתו ושחרורו על אף סכנת הנפשות אשר הייתה כרוכה בפעילות זו תחת המשטר הקומוניסטי. | ||
מאז שנולדה | מאז שנולדה בתה [[חנה גוראריה|חנה]], לא יכלה לשמוע. הבעיה הייתה כל כך גדולה, עד שכשהמטוסים הנאציים הפציצו את [[ורשה]] היא שמעה רק אוושות. היא הייתה קוראת שפתיים, ותמיד היה לידה עט ודף בכדי שיוכלו לכתוב לה. | ||
לאחר [[הסתלקות]] בעלה ב[[י' שבט תש"י]] הסתגרה בביתה ובמשך ימים שלמים עסקה באמירת [[ | לאחר [[הסתלקות]] בעלה ב[[י' שבט תש"י]] הסתגרה בביתה ובמשך ימים שלמים עסקה באמירת [[תהלים]] ו[[תפילות]], אך בימי חג קיבלה בביתה בפנים מאירות את שתי בנותיה ואורחות שבאו לבקרה. לאחר י' שבט תש"י, במשך תקופה מסויימת, העביר לה [[הרבי]] מכתבים שיועדו ל"בית הרבי מליובאוויטש". | ||
בימי חייה היה נוהג [[הרבי]] לערוך בימי חג ומועד את סעודותיו בביתו של אדמו"ר הריי"צ בנוכחות מנין חסידים. בסעודות אלו היו מעמידים מקום בראש השולחן עבור כ"ק אדמו"ר הריי" | בתקופה הראשונה שלאחר [[הסתלקות הרבי הריי"צ]] התנגדה להנהגת הרבי ופעלה שחתנה הגדול [[הרש"ג]] ימלא את מקום בעלה<ref>ויש אומרים שזו גם הסיבה לכך שהרבי ירד לקבלת הנשיאות בלי ה"ספודיק" מהרבי הריי"צ</ref>. כעבור תקופה שינתה את עמדתה בעניין. | ||
בתחילת חודש [[טבת]] [[תשל"א]] חלתה וב[[י' טבת]] תשל"א השיבה את נשמתה לבוראה ומנוחתה כבוד ב[[ניו יורק]] על יד [[האוהל|אהל אדמו"ר הריי"צ]]. | |||
בימי חייה היה נוהג [[הרבי]] לערוך בימי חג ומועד את [[סעודות בבית אדמו"ר הריי"צ|סעודותיו בביתו של אדמו"ר הריי"צ]] בנוכחות מנין חסידים. בסעודות אלו היו מעמידים מקום בראש השולחן עבור כ"ק אדמו"ר הריי"צ ואף היו מסדרים עבורו צלחות גביע וחלות{{הערה|ע"פ השמועה מסופר שפעם אחת היה חסר לחם משנה והממונה הוריד ממקומו של הרבי הריי"צ מתוך מחשבה שאף אחד לא ישים לב וכאשר הרבנית שמה לב לזה לפני הסעודה היא החלה לצעוק "היכן החלות של בעלי" ודרשה שיחזירו את זה לפני תחילת הסעודה.}}. הדבר נמשך עד הסתלקותה. | |||
==משפחתה== | ==משפחתה== | ||
'''בנותיה:''' | '''בנותיה:''' | ||
* | * [[חנה גוראריה]]. | ||
* הרבנית [[חיה מושקא שניאורסון (אשת אדמו"ר שליט"א)|חיה מושקא שניאורסון]]. | * הרבנית [[חיה מושקא שניאורסון (אשת אדמו"ר שליט"א)|חיה מושקא שניאורסון]]. | ||
* | * הרבנית [[שיינא הורנשטיין]]. | ||
'''אחיה:''' ר' [[בן ציון שניאורסון]]. | '''אחיה:''' ר' [[בן ציון שניאורסון]]. | ||
'''אחותה:''' מרת מלכה שאסע (בעלה ר' פנחס זאניס). | '''אחותה:''' מרת מלכה שאסע (בעלה ר' פנחס זאניס). | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=987 קווים לדמותה] מאת הרב [[שמואל זלמנוב]], [[בטאון חב"ד]] | * [http://yomanim.com/images/9/91/טבת_תשל%22א_-_%22בית_משיח%22.pdf יומן הסתלקותה - י' טבת תשל"א] '''[[שבועון בית משיח|בית משיח]] | ||
*[https://col.org.il/news/102035 הסתלקותה של הרבנית נחמה דינה ● ימי 770{{col}}] | |||
* [http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=987 קווים לדמותה] מאת הרב [[שמואל זלמנוב]], תצלום מתוך [[בטאון חב"ד]] {{שטורעם|}} | |||
* [http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&tag=הרבנית%20נחמה%20דינה תמונות וידיעות אחרות אודות הרבנית נחמה דינה] באתר {{אינפו}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
שורה 34: | שורה 42: | ||
[[קטגוריה:משפחת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:משפחת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:חברי קרן רייונדשל|שניאורסון נחמה דינה]] | [[קטגוריה:חברי קרן רייונדשל|שניאורסון נחמה דינה]] | ||
[[קטגוריה:אישים בקראון הייטס]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשל"א]] | |||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בבית העלמין מונטיפיורי]] |
גרסה אחרונה מ־19:11, 24 בינואר 2024
הרבנית נחמה דינה (א' חשוון תרמ"ב-י' טבת תשל"א) הייתה רעייתו של הרבי הריי"צ הנשיא השישי של חסידות חב"ד, וחמותו של הרבי.
![](/images/thumb/c/cd/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%AA_%D7%A0%D7%97%D7%9E%D7%94_%D7%93%D7%99%D7%A0%D7%94_-_%D7%98%D7%A7%D7%A1_%D7%A7%D7%91%D7%9C%D7%AA_%D7%94%D7%90%D7%96%D7%A8%D7%97%D7%95%D7%AA.jpeg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%AA_%D7%A0%D7%97%D7%9E%D7%94_%D7%93%D7%99%D7%A0%D7%94_-_%D7%98%D7%A7%D7%A1_%D7%A7%D7%91%D7%9C%D7%AA_%D7%94%D7%90%D7%96%D7%A8%D7%97%D7%95%D7%AA.jpeg)
![](/images/thumb/4/42/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%AA_%D7%A0%D7%97%D7%9E%D7%94_%D7%93%D7%99%D7%A0%D7%94.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%AA_%D7%A0%D7%97%D7%9E%D7%94_%D7%93%D7%99%D7%A0%D7%94.jpg)
![](/images/thumb/d/d5/%D7%A0%D7%97%D7%9E%D7%94_%D7%93%D7%99%D7%A0%D7%94.jpg/250px-%D7%A0%D7%97%D7%9E%D7%94_%D7%93%D7%99%D7%A0%D7%94.jpg)
תולדות חייהעריכה
נולדה בא' חשוון תרמ"ב בעיר קישינב (מולדובה) לאביה הרב ר' אברהם שניאורסון בנו של רבי ישראל נח בן אדמו"ר הצמח צדק ולאמה הרבנית יוכבד.
בי"ג אלול תרנ"ז בהיותה בגיל 16 נישאה לאדמו"ר הריי"צ. אדמו"ר הרש"ב בחר דווקא בהצעת שידוך זו, על פני שתי הצעות אחרות בנימוק שרצונו שבנו יחידו הריי"צ יתחתן עם בת המשפחה[1].
בקיץ תרפ"ז בעת מאסר בעלה אשר כיהן כאדמו"ר, ניהלה הרבנית את כל מהלך הפעילות להצלתו ושחרורו על אף סכנת הנפשות אשר הייתה כרוכה בפעילות זו תחת המשטר הקומוניסטי.
מאז שנולדה בתה חנה, לא יכלה לשמוע. הבעיה הייתה כל כך גדולה, עד שכשהמטוסים הנאציים הפציצו את ורשה היא שמעה רק אוושות. היא הייתה קוראת שפתיים, ותמיד היה לידה עט ודף בכדי שיוכלו לכתוב לה.
לאחר הסתלקות בעלה בי' שבט תש"י הסתגרה בביתה ובמשך ימים שלמים עסקה באמירת תהלים ותפילות, אך בימי חג קיבלה בביתה בפנים מאירות את שתי בנותיה ואורחות שבאו לבקרה. לאחר י' שבט תש"י, במשך תקופה מסויימת, העביר לה הרבי מכתבים שיועדו ל"בית הרבי מליובאוויטש".
בתקופה הראשונה שלאחר הסתלקות הרבי הריי"צ התנגדה להנהגת הרבי ופעלה שחתנה הגדול הרש"ג ימלא את מקום בעלה[2]. כעבור תקופה שינתה את עמדתה בעניין.
בתחילת חודש טבת תשל"א חלתה ובי' טבת תשל"א השיבה את נשמתה לבוראה ומנוחתה כבוד בניו יורק על יד אהל אדמו"ר הריי"צ.
בימי חייה היה נוהג הרבי לערוך בימי חג ומועד את סעודותיו בביתו של אדמו"ר הריי"צ בנוכחות מנין חסידים. בסעודות אלו היו מעמידים מקום בראש השולחן עבור כ"ק אדמו"ר הריי"צ ואף היו מסדרים עבורו צלחות גביע וחלות[3]. הדבר נמשך עד הסתלקותה.
משפחתהעריכה
בנותיה:
- חנה גוראריה.
- הרבנית חיה מושקא שניאורסון.
- הרבנית שיינא הורנשטיין.
אחיה: ר' בן ציון שניאורסון. אחותה: מרת מלכה שאסע (בעלה ר' פנחס זאניס).
קישורים חיצונייםעריכה
הערות שוליים
- ↑ "בעת השידוך שלי נדברו ג' שידוכים, שניים – עם שני גבירים שנתנו הרבה נדן, ואחד – זה של הרבנית נחמה דינה, שזה היה שידוך עני, שגם על צורכי החתונה היה צריך אאמו"ר [הרש"ב] נ"ע ליתן. אמי זקנתי הרבנית רבקה נ"ע עם החסידים החזיקו אודות שידוך עם הגביר, וכשנכנסו לשאול פי אאמו"ר [הרש"ב], אמר: אברהם היה לו בן יחיד ורצה להשיאו לבני משפחתו. ואחר-כך בערב יום-הכיפורים נכנס אאמו"ר לאמי זקנתי הרבנית רבקה ע"ה לבקש מחילה עבור זה, וענתה לו: ייתן לך השם יתברך התעוררות תשובה אמיתית ופתיחת הלב והתגלות הנקודה, אם ימחול לנו השם יתברך כמו שאני מוחלת לך, אז נהיה טהורים ונקיים". (ספר השיחות תר"פ-תרפ"ז ע' 172)
- ↑ ויש אומרים שזו גם הסיבה לכך שהרבי ירד לקבלת הנשיאות בלי ה"ספודיק" מהרבי הריי"צ
- ↑ ע"פ השמועה מסופר שפעם אחת היה חסר לחם משנה והממונה הוריד ממקומו של הרבי הריי"צ מתוך מחשבה שאף אחד לא ישים לב וכאשר הרבנית שמה לב לזה לפני הסעודה היא החלה לצעוק "היכן החלות של בעלי" ודרשה שיחזירו את זה לפני תחילת הסעודה.