תהלים ה': הבדלים בין גרסאות בדף
(הוספת ערך) |
MOSHE AMOZIGH (שיחה | תרומות) |
||
(גרסת ביניים אחת של משתמש אחר אחד אינה מוצגת) | |||
שורה 39: | שורה 39: | ||
==בתורת החסידות== | ==בתורת החסידות== | ||
*'''למנצח אל הנחילות'' - נחילות לשון רבים, רומז גם לנחלה של לעתיד לבוא{{הערה|ילקוט שמעוני תהלים רמז תרכט.}}, וההתפעלות של דוד היא מהצירוף של ה'נחלה' בעולם הזה עם ה'נחלה' של העולם הבא '''יחד''', והכח לזה הוא הירושה שכל יהודי מקבל, שמתגלה אצלו על ידי שהוא בעצמו בבחינת קטנות וביטול, כמו דוד שהיה הקטן שבאחים{{הערה|שיחת יום ב' דחג השבועות תשי"ט.}}. | *'''למנצח אל הנחילות''' - נחילות לשון רבים, רומז גם לנחלה של לעתיד לבוא{{הערה|ילקוט שמעוני תהלים רמז תרכט.}}, וההתפעלות של דוד היא מהצירוף של ה'נחלה' בעולם הזה עם ה'נחלה' של העולם הבא '''יחד''', והכח לזה הוא הירושה שכל יהודי מקבל, שמתגלה אצלו על ידי שהוא בעצמו בבחינת קטנות וביטול, כמו דוד שהיה הקטן שבאחים{{הערה|שיחת יום ב' דחג השבועות תשי"ט.}}. | ||
*'''בוקר תשמע קולי בוקר אערוך לך''' - הבוקר הראשון הוא כנגד הבוקר שכתוב באברהםש הוא מידת החסד, והשני הוא כנגד הבוקר של יוסף שהוא מידת היסוד, שענינה היא כפי שהדבר נמשך ומתקבל למטה. והחיבור של שני המעלות האלו יחד הוא ההמשכה של הענינים הכי נעלים, אלא שנמשכים למטה עם כל המעלות שלהם כפי שהם{{הערה|שם=בלק}}. | *'''בוקר תשמע קולי בוקר אערוך לך''' - הבוקר הראשון הוא כנגד הבוקר שכתוב באברהםש הוא מידת החסד, והשני הוא כנגד הבוקר של יוסף שהוא מידת היסוד, שענינה היא כפי שהדבר נמשך ומתקבל למטה. והחיבור של שני המעלות האלו יחד הוא ההמשכה של הענינים הכי נעלים, אלא שנמשכים למטה עם כל המעלות שלהם כפי שהם{{הערה|שם=בלק}}. | ||
*'''אערוך לך ואצפה''' - אצפה הוא גם מלשון ציפיה ותקווה וגם מלשון ציפוי וכיסוי, שמורה על האיחוד של שתי המעלות של ההמשכה למטה ועם זאת כשהענין נמשך למטה ו'מתכסה' הציפוי הוא כעין ציפוי זהב, שלא רק שהוא לא נראה כדבר זר ופחות, אלא יש בו את כל המעלות{{הערה|שם=בלק|שיחת שבת פרשת בלק תשט"ו.}}. | *'''אערוך לך ואצפה''' - אצפה הוא גם מלשון ציפיה ותקווה וגם מלשון ציפוי וכיסוי, שמורה על האיחוד של שתי המעלות של ההמשכה למטה ועם זאת כשהענין נמשך למטה ו'מתכסה' הציפוי הוא כעין ציפוי זהב, שלא רק שהוא לא נראה כדבר זר ופחות, אלא יש בו את כל המעלות{{הערה|שם=בלק|שיחת שבת פרשת בלק תשט"ו.}}. | ||
שורה 49: | שורה 49: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*'''[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32596&st=&pgnum=8 צילום הפרק בתהילים 'אוהל יוסף יצחק']''' | *'''[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32596&st=&pgnum=8 צילום הפרק בתהילים 'אוהל יוסף יצחק']''' | ||
* הרב [[ברוך וילהלם]] שיעור ב[https://limudtora.co.il/content/audios/3079.mp3?download=1 פרק ה] על פי תורת החסידות, להאזנה באתר 'לימוד תורה'. | |||
{{מזמורי ספר התהלים}} | {{מזמורי ספר התהלים}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:תהלים|ה]] | [[קטגוריה:תהלים|ה]] |
גרסה אחרונה מ־19:29, 20 במאי 2024
תהילים ה'
לַמְנַצֵּחַ אֶל הַנְּחִילוֹת מִזְמוֹר לְדָוִד. |
---|
א: לַמְנַצֵּחַ אֶל הַנְּחִילוֹת מִזְמוֹר לְדָוִד. |
תהלים ה' הוא המזמור החמישי בספר תהלים. הפרק מיוחס לדוד, והוא הפרק היחיד בתהלים שכותרתו היא "למנצח אל הנחילות"[1].
על פי תקנת הבעל שם טוב לומר פרק אישי בהתאם למספר שנות חיי האדם, נוהגים לומר מזמור זה החל מהכניסה לשנה החמישית ביום ההולדת ה-4, ועד ליום ההולדת ה-5.
תוכןעריכה
בתהילים אוהל יוסף יצחק מופיע בכותרת המזמור: "תפילה לכל יחיד שהרשעים בשביל מעשיהם יאבדו, וצדיקים ישמחו בשביל מעשיהם הטובים".
ניתן לחלק את הפרק לארבעה חלקים:
- פסוקים ב'-ד': בקשה על עצם התפילה, שתתקבל לפני ה'.
- פסוקים ה'-ז': הבעת ביטחון שה' לא רוצה במעשי הרשעים.
- פסוק ח: הקבלה בין הרשעים לבין דוד, הדבק ה'.
- פסוקים ט'-י"ג: תפילה לה' שיברך אותו עם שאר הצדיקים, ויאבד את הרשעים.
בנוסח התפילהעריכה
פסוק ח' נאמר מידי יום, בפתיחת לקרבנות, כחלק בתפילת "מה טובו" הנאמרת בכניסה לבית הכנסת.
פסוקים ב' וד' נאמרים כחלק מהסליחות, בהטיה ללשון רבים: "אמרינו האזינה ה', בינה הגיגנו", "ה' בוקר תשמע קולנו, בוקר נערוך לך ונצפה".
(בנוסח עדות המזרח נוהגים לומר את פסוק ג' בתפילת מנחה בין 'אשרי' לתפילת עמידה).
בתורת החסידותעריכה
- למנצח אל הנחילות - נחילות לשון רבים, רומז גם לנחלה של לעתיד לבוא[2], וההתפעלות של דוד היא מהצירוף של ה'נחלה' בעולם הזה עם ה'נחלה' של העולם הבא יחד, והכח לזה הוא הירושה שכל יהודי מקבל, שמתגלה אצלו על ידי שהוא בעצמו בבחינת קטנות וביטול, כמו דוד שהיה הקטן שבאחים[3].
- בוקר תשמע קולי בוקר אערוך לך - הבוקר הראשון הוא כנגד הבוקר שכתוב באברהםש הוא מידת החסד, והשני הוא כנגד הבוקר של יוסף שהוא מידת היסוד, שענינה היא כפי שהדבר נמשך ומתקבל למטה. והחיבור של שני המעלות האלו יחד הוא ההמשכה של הענינים הכי נעלים, אלא שנמשכים למטה עם כל המעלות שלהם כפי שהם[4].
- אערוך לך ואצפה - אצפה הוא גם מלשון ציפיה ותקווה וגם מלשון ציפוי וכיסוי, שמורה על האיחוד של שתי המעלות של ההמשכה למטה ועם זאת כשהענין נמשך למטה ו'מתכסה' הציפוי הוא כעין ציפוי זהב, שלא רק שהוא לא נראה כדבר זר ופחות, אלא יש בו את כל המעלות[4].
- לא יגורך רע - פסוק זה עוסק בעולם האצילות, שם אין אפילו נתינת מקום לרע, ועל דרך זה בכל יהודי מישראל[5].
- ואני ברוב חסדך אבוא ביתך - פסוק זה נקבע כהקדמה לתפילה, כיון שרומז לנתינת כח מהאבות לעבודת השם, 'ברוב חסדך' רומז לעבודתו של אברהם, ו'אשתחוה . . ביראתך' רומז ליצחק שמידתו מידת הגבורה, והסיום הוא 'עת רצון' שרומז ליעקב שהוא מידת הרחמים[6].
- אשתחוה אל היכל קדשך ביראתך - בגמרא במסכת ברכות ריש פרק ה' חולקים האמוראים מהיכן לומדים שצריך להתפלל דווקא מתוך כובד ראש, ורבי יוסי ברבי חנינא לומד זאת דווקא מפסוק זה, כיון שלדעתו לא מספיק הכנעה ושפלות סתם[7], אלא צריך דווקא השתחוואה וביטול לקב"ה שנובעת מתוך יראת השם[8].
קישורים חיצונייםעריכה
- צילום הפרק בתהילים 'אוהל יוסף יצחק'
- הרב ברוך וילהלם שיעור בפרק ה על פי תורת החסידות, להאזנה באתר 'לימוד תורה'.
מזמורי ספר תהלים | |
---|---|
|
הערות שוליים
- ↑ רש"י מביא את פירוש מנחם בן סרוק ש'נחילות' הוא שם כלי זמר, ובמצודות פירש ששם הכלי הוא על שם הצליל שלו שדומה לזמזום נחיל הדבורים, ואילו במדרש ובאבן עזרא, שהוא לשון נחלה, ורש"י מעצמו פירש שמדבר על אויבי ישראל שבאים בגדודים כנחילי דבורים.
- ↑ ילקוט שמעוני תהלים רמז תרכט.
- ↑ שיחת יום ב' דחג השבועות תשי"ט.
- ↑ 4.0 4.1 שיחת שבת פרשת בלק תשט"ו.
- ↑ שיחת שבת פרשת וישב תשי"ח.
- ↑ ד"ה תקעו בחודש שופר תשי"ח.
- ↑ שיכולים לנבוע גם ממי שהוא מר נפש על מצבו בגשמיות וכיוצא בזה.
- ↑ אלא שאין כך ההלכה בפועל. ומספיקה גם הכנעה סתם. לקוטי שיחות חלק ל"ד עמוד 67 ואילך.