ברכת שהחיינו: הבדלים בין גרסאות בדף
(הרחבה) |
|||
(2 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 19: | שורה 19: | ||
#על טובות העולם הזה, כגון: באכילת פרי חדש (מפירות העץ או האדמה) המתחדש מזמן לזמן (וניכר שהוא חדש), קניית בית או בגד חשוב, קבלת מתנה מיוחדת או ירושה חשובה ושמיעת בשורה טובה. בהלכה מובא גם שמברכים שהחיינו על ראיית חבר טוב שלא פגשוהו לפחות 30 יום, אבל למעשה לא נוהגים כן. | #על טובות העולם הזה, כגון: באכילת פרי חדש (מפירות העץ או האדמה) המתחדש מזמן לזמן (וניכר שהוא חדש), קניית בית או בגד חשוב, קבלת מתנה מיוחדת או ירושה חשובה ושמיעת בשורה טובה. בהלכה מובא גם שמברכים שהחיינו על ראיית חבר טוב שלא פגשוהו לפחות 30 יום, אבל למעשה לא נוהגים כן. | ||
#על שמחת הלב בחגי ומועדי ישראל: הגברים בעת ברכת ה[[קידוש]] (וב[[יום הכיפורים]] בסיום תפילת [[כל נדרי]]), הנשים והבנות בזמן [[נרות שבת|הדלקת הנרות]]. | #על שמחת הלב בחגי ומועדי ישראל: הגברים בעת ברכת ה[[קידוש]] (וב[[יום הכיפורים]] בסיום תפילת [[כל נדרי]]), הנשים והבנות בזמן [[נרות שבת|הדלקת הנרות]]. | ||
#על קיום מצוה ש"הזמן גרמא" בפעם הראשונה בשנה: [[תקיעת שופר]], [[נטילת לולב]], [[חנוכה|הדלקת נר חנוכה]] ו[[קריאת המגילה]] ב[[פורים]]. | #על קיום [[מצוות עשה שהזמן גרמא|מצוה ש"הזמן גרמא"]] בפעם הראשונה בשנה: [[תקיעת שופר]], [[נטילת לולב]], [[חנוכה|הדלקת נר חנוכה]] ו[[קריאת המגילה]] ב[[פורים]]. | ||
==ניקוד המילה לזמן== | ==ניקוד המילה לזמן== | ||
ב[[סידור אדמו"ר הזקן]] מופיעה המילה לִזְּמַן כשהאות 'ל' מנוקדת בחיריק. הרבי התייחס לכך בשתיים מאגרותיו: באחת כתב הרבי שכך נוהגים | ב[[סידור אדמו"ר הזקן]] מופיעה המילה לִזְּמַן כשהאות 'ל' מנוקדת בחיריק. הרבי התייחס לכך בשתיים מאגרותיו: באחת כתב הרבי שכך נוהגים החסידים ו"וכמדומה '''ברור'''" ששמע את [[הרבי הריי"ץ]] אומר כך. בהמשך האגרת מציע הרבי אפשרות להסבר דקדוקי לניקוד זה, כדלהלן: | ||
{{ציטוטון|במ"ש [במה שכתב] אודות אמירת לזמן בחיריק, הנה כן נוהגים כל [[אנ"ש]], וכמדומה '''ברור''' שכן שמעתי אומר [[אדמו"ר הריי"ץ|כ"ק מו"ח אדמו"ר זצוקללה"ה נבג"מ זי"ע]], ושאלתי היתה אם ידוע לכהדר"ג [לכבוד הדרת גאונו] איזה מקור או מסורה בזה. ומה שמקשים מכללי הדקדוק וכותבם ג"כ [גם כן] במכתבו, הנה בד"א [בדרך אפשר] שצריך להיות בפת"ח כשמקצר הה"א הידיעה, אבל אם תיבת זמן היא מלכתחילה בלא [[האות ה"א|ה"א]] הידיעה הרי [[האות למ"ד|הלמ"ד]] יכול להיות בחיריק גם ע"פ [על פי] דקדוק, אלא שבכ"ז [שבכל זאת], הנני מחפש מקור על זה אף שלע"ע [שלעת עתה] לא מצאתיו}}{{הערה|[[אגרות קודש]] חלק ט עמ' צ"ג, אגרת ב'תשו}}. | |||
באגרת נוספת כותב הרבי לגבי ניקוד זה: {{ציטוטון|הנה זוהי הוראת נשיאנו, וכמדומה מקורה מ[[אדמו"ר הזקן|רבינו הזקן]] בעל ה[[תניא]] וה[[שולחן ערוך (אדמו"ר הזקן)|שו"ע]]}}{{הערה|במ"ש בנוסח ברכת שהחיינו שהובא בהגדה הוצאת קה"ת לאמר לזמן, הנה זוהי הוראת נשיאנו, וכמדומה מקורה מרבינו הזקן בעל התניא והשו"ע. [[אגרות קודש]] חלק ח עמ' שלג, אגרת ב'תקפח}}. | |||
==עניינים נוספים== | ==עניינים נוספים== |
גרסה אחרונה מ־18:49, 23 באוגוסט 2024
ברכת שהחיינו
|
---|
בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹקֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם,
|
בִּרְכַּת שֶׁהֶחֱיָנוּ הנקראת גם "ברכת הזמן" היא ברכת הודיה לקב"ה הנאמרת על שמחת הלב בהזדמנויות שונות.
מקור הברכה[עריכה | עריכת קוד מקור]
הברכה מוזכרת לראשונה במסכת ברכות[1] "בנה בית חדש, וקנה כלים חדשים, אומר ברוך שהחינו".
הגמרא[2] מביאה ברייתא אודות כך: "על שלו הוא אומר ברוך שהחיינו וקיימנו, על שלו ועל של חבירו אומר ברוך הטוב והמטיב". כלומר שברכת שהחיינו היא על טובה הבאה לאדם לבדו, כמו אדם שקיבל ירושה ואין עוד יורשים מלבדו. אך טובה הבאה לאדם ויש עמו שותף בדבר מברך "ברוך אתה.. הטוב והמטיב".
וכן נפסק להלכה ש"כל שמחת לבב הבאה לאדם מטובת עולם הזה חייב לברך עליה ואם אין עמו שותף בטובה מברך שהחיינו ואם יש עמו שותף בטובה מברך הטוב והמטיב"[3].
זמני הברכה[עריכה | עריכת קוד מקור]
ברכת שהחיינו נאמרת על שמחת הלב בהזדמנויות שונות:
- על טובות העולם הזה, כגון: באכילת פרי חדש (מפירות העץ או האדמה) המתחדש מזמן לזמן (וניכר שהוא חדש), קניית בית או בגד חשוב, קבלת מתנה מיוחדת או ירושה חשובה ושמיעת בשורה טובה. בהלכה מובא גם שמברכים שהחיינו על ראיית חבר טוב שלא פגשוהו לפחות 30 יום, אבל למעשה לא נוהגים כן.
- על שמחת הלב בחגי ומועדי ישראל: הגברים בעת ברכת הקידוש (וביום הכיפורים בסיום תפילת כל נדרי), הנשים והבנות בזמן הדלקת הנרות.
- על קיום מצוה ש"הזמן גרמא" בפעם הראשונה בשנה: תקיעת שופר, נטילת לולב, הדלקת נר חנוכה וקריאת המגילה בפורים.
ניקוד המילה לזמן[עריכה | עריכת קוד מקור]
בסידור אדמו"ר הזקן מופיעה המילה לִזְּמַן כשהאות 'ל' מנוקדת בחיריק. הרבי התייחס לכך בשתיים מאגרותיו: באחת כתב הרבי שכך נוהגים החסידים ו"וכמדומה ברור" ששמע את הרבי הריי"ץ אומר כך. בהמשך האגרת מציע הרבי אפשרות להסבר דקדוקי לניקוד זה, כדלהלן:
"במ"ש [במה שכתב] אודות אמירת לזמן בחיריק, הנה כן נוהגים כל אנ"ש, וכמדומה ברור שכן שמעתי אומר כ"ק מו"ח אדמו"ר זצוקללה"ה נבג"מ זי"ע, ושאלתי היתה אם ידוע לכהדר"ג [לכבוד הדרת גאונו] איזה מקור או מסורה בזה. ומה שמקשים מכללי הדקדוק וכותבם ג"כ [גם כן] במכתבו, הנה בד"א [בדרך אפשר] שצריך להיות בפת"ח כשמקצר הה"א הידיעה, אבל אם תיבת זמן היא מלכתחילה בלא ה"א הידיעה הרי הלמ"ד יכול להיות בחיריק גם ע"פ [על פי] דקדוק, אלא שבכ"ז [שבכל זאת], הנני מחפש מקור על זה אף שלע"ע [שלעת עתה] לא מצאתיו"[4].
באגרת נוספת כותב הרבי לגבי ניקוד זה: "הנה זוהי הוראת נשיאנו, וכמדומה מקורה מרבינו הזקן בעל התניא והשו"ע"[5].
עניינים נוספים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בתקיעת שופר ביום השני של ראש השנה ילבש הבעל תוקע בגד חדש ויהיה עליו בשעת ברכת שהחיינו[6]. הרבי כשהיה בעל תוקע ביום ב' דראש השנה שם מטפחת לבנה חדשה לצווארו וכך בירך שהחיינו.
ביום טוב שני של גלויות יש לברך ברכת שהחיינו בקידוש על מנת שלא יבואו לזלזל ביום טוב זה[7], ונהוג לאכול פרי חדש, המצריך גם הוא ברכת שהחיינו, ולכוון בברכה על היום ועל הפרי. המנהג הוא לאכול את הפרי חדש קודם נטילת הידיים לסעודה[8].
בשביעי של פסח ובאחרון של פסח אין מברכים שהחיינו. אדמו"ר הצמח צדק ביאר זאת כי ימים אלו שייכים לגאולה העתידה, ואין לברך שהחיינו אלא על ענין שנמצא כבר עתה[9]. רבותינו נשיאינו נהגו לדבר אודות ענין אמירת שהחיינו, וביארו מדוע בימים אלו אין אומרים שהחיינו[10].
נוהגין שאין מברכים שהחיינו בימי ספירת העומר[11]. וכן אין מברכים בימי בין המצרים אפילו בשבת[12].
אדמו"ר הריי"צ אמר שבאמירת ברכת שהחיינו בקידוש של שמחת תורה יש לכוון על התורה[13]. הרבי ביאר עניין זה, שלמרות שברכת שהחיינו היא על דבר הבא מזמן לזמן, ואילו התורה היא תמידית, בכל זאת צריך להיות התחדשות בתורה ועל זה הכוונה בברכה[14].
חסידים שנוסעים לרבי, בפעם הראשונה שרואים פניו נוהגים לברך שהחיינו וכן בעת הכניסה ליחידות[15].
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- תגית: ברכת שהחיינו באתר סמס לרב של מכון הלכה חב"ד
הערות שוליים
- ↑ פרק ט משנה ג
- ↑ ברכות נט, ב
- ↑ סדר ברכות הנהנין פרק י"ב, א
- ↑ אגרות קודש חלק ט עמ' צ"ג, אגרת ב'תשו
- ↑ במ"ש בנוסח ברכת שהחיינו שהובא בהגדה הוצאת קה"ת לאמר לזמן, הנה זוהי הוראת נשיאנו, וכמדומה מקורה מרבינו הזקן בעל התניא והשו"ע. אגרות קודש חלק ח עמ' שלג, אגרת ב'תקפח
- ↑ שו"ע אדמו"ר הזקן תר, ז
- ↑ שו"ג אדמו"ר הזקן תצ, א
- ↑ ראה ספר השיחות תש"ח עמ' 159 בסעודת ליל ב' דראש השנה
- ↑ שיחת אחש"פ ה'ש"ת ס"ג (סה"ש קיץ ה'ש"ת ע' 72). לקוטי שיחות חל"ז עמ' 15
- ↑ משיחת אחש"פ תשמ"ג. ומציין זאת הרבי כ"דבר פלא" בהנהגת רבותינו נשיאינו, שעצם הדיבור אודות הברכה מורה על שייכותה לימים אלו, אע"פ שאין אומרים אותה בפועל
- ↑ ספר המנהגים, מלוח היום יום כ"ד ניסן
- ↑ לוח היום יום כ"א תמוז
- ↑ ספר השיחות תש"ט עמ' 281
- ↑ שיחת ליל שמחת תורה קודם הקפות תשי"ב, תשח"י ועוד
- ↑ בספר ימי בראשית מסופר שהת' שלום מרוזוב שאל את הרבי כמה שאלות בנוגע לכניסה ליחידות אצל אדמו"ר הריי"צ, והרבי השיב לו עליהם. אחד הדברים שהרבי אמר לו הוא שיש לברך שהחיינו ובקול רם כדי שהרבי יוכל לענות אמן על הברכה