עץ חיים: הבדלים בין גרסאות בדף
(←ראו גם) |
אין תקציר עריכה |
||
(11 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:עח.png|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר בדפוס ראשון (קוריץ, תקמ"ב)]] | |||
{{מפנה|עץ חיים|עץ חיים (פירושונים)}} | {{מפנה|עץ חיים|עץ חיים (פירושונים)}} | ||
הספר '''עץ חיים''' | הספר '''עץ חיים''' הוא הספר העיקרי ב[[כתבי האריז"ל]] המסכם את [[קבלה|קבלת]] [[האר"י]], כפי שנכתבה בידי תלמידו העיקרי רבי [[חיים ויטאל]], שעליו סמך האריז"ל שיעביר את תורתו. הספר הוא אחד מהחיבורים היסודיים ביותר ב[[תורת הקבלה]], ומובא פעמים רבות ב[[תורת החסידות]], ועד שרוב הענינים מקבלת האריז"ל המבוארים בחסידות מבוססים על ספר זה{{הערה|1=[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4623&st=&pgnum=294&hilite= שיחת בדר"ח מרחשון תש"מ].}}. | ||
העץ חיים נחלק לשבעה חלקים כלליים הנקראים "היכלות"{{הערה|היכל א"ק (אדם קדמון), היכל נקודים, היכל הכתרים, היכל או"א (אבא ואמא), היכל ז"א (זעיר אנפין), היכל נוקבא דז"א (דזעיר אנפין) והיכל אבי"ע (אצילות בריאה יצירה עשיה).}}, כל היכל נחלק לכמה שערים{{הערה|בהיכל א' שבעה שערים, בהיכל ב' ארבעה, בהיכל ג' שנים וכו' - סה"כ חמישים שערים.}} וכל שער לכמה ענפים {{הערה|לעיתים (בחלק מהשערים) נקראים הענפים "פרקים" או "חדרים" - ולא "ענפים".}}. קוטב כל דברי העץ חיים מראשיתו ועד סופו סובב על סדר השתלשלות העולמות, מתחיל בדף הראשון מצמצום הראשון ומסתיים בדף האחרון בעניין בריאת שמים וארץ{{הערה|לקוטי תורה ואתחנן יב ב', ובהקדמת הרב מאיר פאפירוש קרוב לסופה: "וסדרתי לשערים שלמים וטובים, עשר ספירות האצילות מא"ק עד תשלום אבי"ע".}} | |||
הספר | לאחר פטירתו של האר"י החל רבי חיים לערוך את הדברים ששמע מפיו בתורת הקבלה לספר בשם "עץ חיים", שחולק על ידו לשמונה שערים. ספר זה נשמר באמתחתו ולא פורסם מעולם. מתוך ספר זה ערך בנו, רבי [[שמואל ויטאל]], [[שמונה שערים]] שסודרו על ידו בעריכה מחודשת והתפרסמו לאחר מכן. רבי [[מאיר פאפירש]] ערך מתוך כתבי האר"י שהיו בידו (חלקם הועתקו בגניבה מכתבי רבי חיים, וחלקם כתבים שגנז רבי חיים והתגלו לאחר מכן) את הספר "דרך עץ החיים", שהוא הספר "עץ חיים" הנדפס שלפנינו. | ||
==שלבי עריכת הספר והדפסתו== | |||
===רבי [[חיים ויטאל]]=== | |||
את עיקר תורתו מסר [[האריז"ל]] לתלמידו רבי [[חיים ויטאל]]. האריז"ל כמעט לא כתב דבר מתורתו, והסמיך את רבי חיים למקבל העיקרי שלה. רבי חיים כתב בשעת מעשה את עיקרי תורת רבו (כתיבה שכונתה "קונטרס הקיצור"), ולאחר הסתלקות האריז"ל ב[[ה' מנחם אב]] של"ב, החל רבי חיים לערוך בצורה מסודרת וברורה את כל תורת הקבלה שקיבל מרבו. הוא אף אסף את כל הכתבים שכתבו חבריו מפי האריז"ל, והחברים קיבלו על עצמם את רבי חיים כממשיך דרכו של האריז"ל, והסכימו שלא לגלות מאומה מקבלת האריז"ל, אלא הכל יעבור דרכו. | |||
במשך כעשרים שנה סידר רבי חיים את כתבי האריז"ל שבידיו, לספר שערך וקראו בשם "עץ חיים", וחולק על ידו לשמונה שערים: השער הראשון - "מה שהעתקתי מכתיבת יד מורי", הדרושים היחידים שכתב האריז"ל בעצמו, ועוד שבעה שערים. רבי חיים לא פירסם את הספר למרות הפצרות רבים מהמקובלים, והוא נשאר שמור אצלו (מלבד חלק מהכתבים שהצליחו להעתיק מבלי ידיעתו){{הערה|ראה בכל זה הקדמת רבי מאיר פאפירש לעץ חיים.}}. | |||
הספר "עץ חיים" מכתב יד קדשו של רבי חיים - לא נדפס עד ימינו. | |||
===רבי [[שמואל ויטאל]]=== | |||
{{ערך מורחב|שמונה שערים}} | |||
לאחר הסתלקות רבי חיים (בשנת ש"פ), נותר הספר "עץ חיים" שערך אביו שמור תחת ידי בנו רבי [[שמואל ויטאל|שמואל]]. רבי שמואל סידר את הכתבים מחדש לתועלת הלומד, וחילקם ל[[שמונה שערים]] (בסדר שונה מעט): א) '''שער ההקדמות'''. ב) '''שער מאמרי רשב"י'''. ג) '''שער מאמרי רז"ל'''. ד) '''שער הפסוקים'''. ה) '''שער המצוות'''. ו) '''שער הכוונות'''. ז) '''שער רוח הקודש'''. ח) '''שער הגלגולים'''{{הערה|ראה הקדמת רבי שמואל ויטאל לשמונה שערים.}}. | |||
מאז התפרסמו שמונה השערים (כתיבתם הושלמה בשנת תי"ד), התקבלו על ידי המקובלים כמדוייקים ביותר{{הערה|שם הגדולים מערכת גדולים, ערך רבי חיים ויטאל.}}. גם רבותינו נשיאנו קבעו ש"השמונה שערים מוסמך יותר ועליו סומכין"{{הערה|1=הגהות אדמו"ר הרש"ב על סידור תורה אור, [https://chabadlibrary.org/books/maharshab/shut/2/4.htm באתר ספריית חב"ד]. ראה גם מכתב עשק"מ סיון תשמ"ג, נדפס ב[https://chabadlibrary.org/books/admur/lkus/37/13/8/142.htm לקו"ש חלק ל"ז ע' 142] ועוד.}}. | |||
===רבי [[מאיר פופרש|מאיר פאפירש]]=== | |||
עקב הפיזור הגדול, שנגרם מהמהדורות השונות של כתבי האריז"ל שנפוצו עד אז, החליט רבי [[מאיר פאפירש]] לכנס את כל כתבי האריז"ל בצורה מסודרת. לרבי מאיר לא היו השמונה שערים (שלא פורסמו עדיין), וכתבי האריז"ל שבידו כללו ספרים שהועתקו מתוך העריכות הראשוניות (מהדורה קמא) ללא ידיעתו של רבי חיים, וכן ספרים של עריכות מאוחרות (מהדורה בתרא) שנגנזו על ידי רבי חיים, הוצאו מגניזתם על ידי מקובלים לאחר מכן, ונערכו על ידי רבי [[יעקב צמח]] (רבו של רבי מאיר). | |||
את הכתבים כולם כינס לשלושה ספרים מסודרים, בסדר דומה לחיבור כפי שכיוון רבי חיים ויטאל. לספר הראשון קרא בשם "'''דרך עץ החיים'''", והוא כולל את [[סדר ההשתלשלות]] מ[[א"ק]] ועד [[עולם העשייה]] לפי קבלת האריז"ל. לשני קרא בשם "'''[[פרי עץ חיים]]'''", ולשלישי "'''נוף עץ חיים'''". | |||
הספר "דרך עץ החיים" של רבי מאיר היה לחיבור המסודר והמקיף ביותר של כתבי האריז"ל שנפוצו בזמנו (בשנת ת"י בערך). מיד עם פירסומו הפך הספר לנפוץ ביותר בקבלת האריז"ל, ורבים מהמקובלים קבעו את עיקר לימודם בו. בשנת [[תקמ"ב]] נדפס הספר לראשונה ב[[קוריץ]] בשם "'''עץ חיים'''", ומאז נפוץ בדפוסים רבים בשם זה - '''והוא''' הספר עץ חיים שבידינו. | |||
==שם הספר== | ==שם הספר== | ||
הספר | הספר נקרא בשם 'עץ חיים', משתי סיבות: | ||
* כדי לרמז על שמו הפרטי של המחבר, "חיים". | |||
* כדי לרמז ל'[[עץ החיים]]' שהיה ב[[גן עדן]] קודם החטא, המהווה את הסמל לתכלית השלימות של טוב וקדושה, דבר התואם את ההסתכלות הכללית על תורת הסוד, פנימיות התורה, שאינה עוסקת בענינים שליליים, אלא עוסקת בחקר האלוקי{{הערה|את ענין זה מסביר [[אדמו"ר הזקן]] בהרחבה ב[[ספר התניא]], [[תבנית:ספר התניא/אגרת הקודש - סימן כ"ו|באגרת הקודש פרק כ"ו]], והוא מופיע גם בהקדמתו של רבי חיים ויטאל לספר: {{ציטוטון|חכמת האמת ונקרא עץ החיים . . הנה נתבאר במקום אחר הזה כי עוון [[אדם הראשון]] ב[[עץ הדעת טוב ורע]] הוא שלא בחר להתעסק בעץ החיים שהיא חכמת הקבלה}}.}}. | |||
==תוכן הספר== | ==תוכן הספר== | ||
הספר | הספר מחולק לשבעה נושאים כלליים, הנקראים בשם 'היכלות', על פי הסדר אותו קבע רבי חיים ויטאל: | ||
#היכל אדם קדמון. | #היכל [[אדם קדמון]]. | ||
#היכל | #היכל ה[[נקודים]]. | ||
#היכל | #היכל ה[[כתר]]. | ||
#היכל [[או"א]]. | #היכל [[או"א]]. | ||
#היכל [[ז"א]]. | #היכל [[ז"א]]. | ||
#היכל [[נוקבא]] | #היכל [[נוקבא]] דז"א. | ||
#היכל [[אבי"ע]]. | #היכל [[אבי"ע]]. | ||
ההיכלות עצמם מחולקים | ההיכלות עצמם מחולקים לחמישים שערים, ופרקים, וכל פרק מחולק לענפים שונים (נגזר משם הספר: '''עץ''' חיים). | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[פרי עץ חיים]] | *[[פרי עץ חיים]] | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{ספרי קבלה}} | {{ספרי קבלה}} | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:כתבי האריז"ל]] |
גרסה אחרונה מ־22:31, 17 באוגוסט 2024
![](/images/thumb/3/37/%D7%A2%D7%97.png/250px-%D7%A2%D7%97.png)
המונח "עץ חיים" מפנה לכאן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו עץ חיים (פירושונים).
הספר עץ חיים הוא הספר העיקרי בכתבי האריז"ל המסכם את קבלת האר"י, כפי שנכתבה בידי תלמידו העיקרי רבי חיים ויטאל, שעליו סמך האריז"ל שיעביר את תורתו. הספר הוא אחד מהחיבורים היסודיים ביותר בתורת הקבלה, ומובא פעמים רבות בתורת החסידות, ועד שרוב הענינים מקבלת האריז"ל המבוארים בחסידות מבוססים על ספר זה[1].
העץ חיים נחלק לשבעה חלקים כלליים הנקראים "היכלות"[2], כל היכל נחלק לכמה שערים[3] וכל שער לכמה ענפים [4]. קוטב כל דברי העץ חיים מראשיתו ועד סופו סובב על סדר השתלשלות העולמות, מתחיל בדף הראשון מצמצום הראשון ומסתיים בדף האחרון בעניין בריאת שמים וארץ[5]
לאחר פטירתו של האר"י החל רבי חיים לערוך את הדברים ששמע מפיו בתורת הקבלה לספר בשם "עץ חיים", שחולק על ידו לשמונה שערים. ספר זה נשמר באמתחתו ולא פורסם מעולם. מתוך ספר זה ערך בנו, רבי שמואל ויטאל, שמונה שערים שסודרו על ידו בעריכה מחודשת והתפרסמו לאחר מכן. רבי מאיר פאפירש ערך מתוך כתבי האר"י שהיו בידו (חלקם הועתקו בגניבה מכתבי רבי חיים, וחלקם כתבים שגנז רבי חיים והתגלו לאחר מכן) את הספר "דרך עץ החיים", שהוא הספר "עץ חיים" הנדפס שלפנינו.
שלבי עריכת הספר והדפסתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
רבי חיים ויטאל[עריכה | עריכת קוד מקור]
את עיקר תורתו מסר האריז"ל לתלמידו רבי חיים ויטאל. האריז"ל כמעט לא כתב דבר מתורתו, והסמיך את רבי חיים למקבל העיקרי שלה. רבי חיים כתב בשעת מעשה את עיקרי תורת רבו (כתיבה שכונתה "קונטרס הקיצור"), ולאחר הסתלקות האריז"ל בה' מנחם אב של"ב, החל רבי חיים לערוך בצורה מסודרת וברורה את כל תורת הקבלה שקיבל מרבו. הוא אף אסף את כל הכתבים שכתבו חבריו מפי האריז"ל, והחברים קיבלו על עצמם את רבי חיים כממשיך דרכו של האריז"ל, והסכימו שלא לגלות מאומה מקבלת האריז"ל, אלא הכל יעבור דרכו.
במשך כעשרים שנה סידר רבי חיים את כתבי האריז"ל שבידיו, לספר שערך וקראו בשם "עץ חיים", וחולק על ידו לשמונה שערים: השער הראשון - "מה שהעתקתי מכתיבת יד מורי", הדרושים היחידים שכתב האריז"ל בעצמו, ועוד שבעה שערים. רבי חיים לא פירסם את הספר למרות הפצרות רבים מהמקובלים, והוא נשאר שמור אצלו (מלבד חלק מהכתבים שהצליחו להעתיק מבלי ידיעתו)[6].
הספר "עץ חיים" מכתב יד קדשו של רבי חיים - לא נדפס עד ימינו.
רבי שמואל ויטאל[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – שמונה שערים |
לאחר הסתלקות רבי חיים (בשנת ש"פ), נותר הספר "עץ חיים" שערך אביו שמור תחת ידי בנו רבי שמואל. רבי שמואל סידר את הכתבים מחדש לתועלת הלומד, וחילקם לשמונה שערים (בסדר שונה מעט): א) שער ההקדמות. ב) שער מאמרי רשב"י. ג) שער מאמרי רז"ל. ד) שער הפסוקים. ה) שער המצוות. ו) שער הכוונות. ז) שער רוח הקודש. ח) שער הגלגולים[7].
מאז התפרסמו שמונה השערים (כתיבתם הושלמה בשנת תי"ד), התקבלו על ידי המקובלים כמדוייקים ביותר[8]. גם רבותינו נשיאנו קבעו ש"השמונה שערים מוסמך יותר ועליו סומכין"[9].
רבי מאיר פאפירש[עריכה | עריכת קוד מקור]
עקב הפיזור הגדול, שנגרם מהמהדורות השונות של כתבי האריז"ל שנפוצו עד אז, החליט רבי מאיר פאפירש לכנס את כל כתבי האריז"ל בצורה מסודרת. לרבי מאיר לא היו השמונה שערים (שלא פורסמו עדיין), וכתבי האריז"ל שבידו כללו ספרים שהועתקו מתוך העריכות הראשוניות (מהדורה קמא) ללא ידיעתו של רבי חיים, וכן ספרים של עריכות מאוחרות (מהדורה בתרא) שנגנזו על ידי רבי חיים, הוצאו מגניזתם על ידי מקובלים לאחר מכן, ונערכו על ידי רבי יעקב צמח (רבו של רבי מאיר).
את הכתבים כולם כינס לשלושה ספרים מסודרים, בסדר דומה לחיבור כפי שכיוון רבי חיים ויטאל. לספר הראשון קרא בשם "דרך עץ החיים", והוא כולל את סדר ההשתלשלות מא"ק ועד עולם העשייה לפי קבלת האריז"ל. לשני קרא בשם "פרי עץ חיים", ולשלישי "נוף עץ חיים".
הספר "דרך עץ החיים" של רבי מאיר היה לחיבור המסודר והמקיף ביותר של כתבי האריז"ל שנפוצו בזמנו (בשנת ת"י בערך). מיד עם פירסומו הפך הספר לנפוץ ביותר בקבלת האריז"ל, ורבים מהמקובלים קבעו את עיקר לימודם בו. בשנת תקמ"ב נדפס הספר לראשונה בקוריץ בשם "עץ חיים", ומאז נפוץ בדפוסים רבים בשם זה - והוא הספר עץ חיים שבידינו.
שם הספר[עריכה | עריכת קוד מקור]
הספר נקרא בשם 'עץ חיים', משתי סיבות:
- כדי לרמז על שמו הפרטי של המחבר, "חיים".
- כדי לרמז ל'עץ החיים' שהיה בגן עדן קודם החטא, המהווה את הסמל לתכלית השלימות של טוב וקדושה, דבר התואם את ההסתכלות הכללית על תורת הסוד, פנימיות התורה, שאינה עוסקת בענינים שליליים, אלא עוסקת בחקר האלוקי[10].
תוכן הספר[עריכה | עריכת קוד מקור]
הספר מחולק לשבעה נושאים כלליים, הנקראים בשם 'היכלות', על פי הסדר אותו קבע רבי חיים ויטאל:
ההיכלות עצמם מחולקים לחמישים שערים, ופרקים, וכל פרק מחולק לענפים שונים (נגזר משם הספר: עץ חיים).
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
הערות שוליים
- ↑ שיחת בדר"ח מרחשון תש"מ.
- ↑ היכל א"ק (אדם קדמון), היכל נקודים, היכל הכתרים, היכל או"א (אבא ואמא), היכל ז"א (זעיר אנפין), היכל נוקבא דז"א (דזעיר אנפין) והיכל אבי"ע (אצילות בריאה יצירה עשיה).
- ↑ בהיכל א' שבעה שערים, בהיכל ב' ארבעה, בהיכל ג' שנים וכו' - סה"כ חמישים שערים.
- ↑ לעיתים (בחלק מהשערים) נקראים הענפים "פרקים" או "חדרים" - ולא "ענפים".
- ↑ לקוטי תורה ואתחנן יב ב', ובהקדמת הרב מאיר פאפירוש קרוב לסופה: "וסדרתי לשערים שלמים וטובים, עשר ספירות האצילות מא"ק עד תשלום אבי"ע".
- ↑ ראה בכל זה הקדמת רבי מאיר פאפירש לעץ חיים.
- ↑ ראה הקדמת רבי שמואל ויטאל לשמונה שערים.
- ↑ שם הגדולים מערכת גדולים, ערך רבי חיים ויטאל.
- ↑ הגהות אדמו"ר הרש"ב על סידור תורה אור, באתר ספריית חב"ד. ראה גם מכתב עשק"מ סיון תשמ"ג, נדפס בלקו"ש חלק ל"ז ע' 142 ועוד.
- ↑ את ענין זה מסביר אדמו"ר הזקן בהרחבה בספר התניא, באגרת הקודש פרק כ"ו, והוא מופיע גם בהקדמתו של רבי חיים ויטאל לספר: "חכמת האמת ונקרא עץ החיים . . הנה נתבאר במקום אחר הזה כי עוון אדם הראשון בעץ הדעת טוב ורע הוא שלא בחר להתעסק בעץ החיים שהיא חכמת הקבלה".