מצבה: הבדלים בין גרסאות בדף
שמואל חיים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(4 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 8: | שורה 8: | ||
במנהגי ישראל ישנם מנהגים רבים לגבי זמן הקמת המצבות, אופן הנחתם על גבי הקבר{{הערה|דבר שככל הנראה הושפע מאופן הקבורה שהיה נהוג במדינות בהן התגוררו, כשבאירופה בדרך כולל מונחת המצבה בצורה אנכית, ובמדינות שהיו נתונות תחת השפעת האיסלאם, היה נהוג בקהילות היהודיות שפעלו בהן להניח את המצבה בצורה אופקית.}}. | במנהגי ישראל ישנם מנהגים רבים לגבי זמן הקמת המצבות, אופן הנחתם על גבי הקבר{{הערה|דבר שככל הנראה הושפע מאופן הקבורה שהיה נהוג במדינות בהן התגוררו, כשבאירופה בדרך כולל מונחת המצבה בצורה אנכית, ובמדינות שהיו נתונות תחת השפעת האיסלאם, היה נהוג בקהילות היהודיות שפעלו בהן להניח את המצבה בצורה אופקית.}}. | ||
בנוגע לפרטים המופיעים על גבי המצבה, משתנה הדבר באופן מובהק בין החוגים השונים, אך ברוב החוגים נהוג לציין בראש המצבה את הכיתוב פ.נ. (פה נטמן), את שם הנפטר שם הוריו ושם משפחתו, תאריך הפטירה, והאותיות | בנוגע לפרטים המופיעים על גבי המצבה, משתנה הדבר באופן מובהק בין החוגים השונים, אך ברוב החוגים נהוג לציין בראש המצבה את הכיתוב פ.נ. (פה נטמן), את שם הנפטר שם הוריו ושם משפחתו, תאריך הפטירה, והאותיות תנצב"ה היוצרות יחד את [[ראשי תיבות|ראשי התיבות]] "תהא נשמתו (נשמתה) צרורה בצרור החיים"{{הערה|על יסוד לשון הפסוק בדברי [[אביגיל]] ל[[דוד]], שמואל א' כה, כט.}}. | ||
==במשנת רבותינו נשיאינו== | ==במשנת רבותינו נשיאינו== | ||
שורה 31: | שורה 31: | ||
*נמנעים מלכתוב בלועזית על המצבה{{הערה|שו"ת ציץ אליעזר ח"ט, יד, שו"ת מהר"ם שיק חו"מ סי' נו.}}. | *נמנעים מלכתוב בלועזית על המצבה{{הערה|שו"ת ציץ אליעזר ח"ט, יד, שו"ת מהר"ם שיק חו"מ סי' נו.}}. | ||
*חולה שהוסיפו לו שם ונפטר, אם לא עברו שלושים יום, אין משתמשים בשם החדש ואין כותבים אותו במצבה{{הערה|גשר החיים פ"א ס"ה, שו"ת משנה הלכות חלק ט"ז סימן קי"ב, וראה שערי הלכה ומנהג ח"ג עמ' ש"א.}}. | *חולה שהוסיפו לו שם ונפטר, אם לא עברו שלושים יום, אין משתמשים בשם החדש ואין כותבים אותו במצבה{{הערה|גשר החיים פ"א ס"ה, שו"ת משנה הלכות חלק ט"ז סימן קי"ב, וראה שערי הלכה ומנהג ח"ג עמ' ש"א.}}. | ||
*כאשר מקימים מצבה חדשה במקום הישנה, יש לגנוז את הישנה ולא להשליך אותה{{הערה|כאשר ר' יוסף נימוטין דיווח לרבי שהקים מצבה חדשה על ציונו של אביו רבי לוי יצחק, שאל אותו הרבי מה עשה עם המצבה הקודמת וכאשר השיב שזרק אותה, אמר לו הרבי שהיה צריך לקבור אותה (ספר זכרונות קובלנוב עמוד 189). אך ראו '''[https://jemcentral.org/wp-content/uploads/2023/08/425.-Eikev-5783.pdf מכבדו בחייו ומכבדו במותו]''' מפי ר' [[חיים אלעזר גורליק (מלבורן)|חיים אלעזר גורליק]] שהתעסק יחד איתו, שזוכר את המענה באופן אחר.}}. | |||
*אין נוהגים לשים פרחים על המצבה (זהו מנהג גויים) | |||
===מצבות רבותינו נשיאינו=== | ===מצבות רבותינו נשיאינו=== | ||
{{מצבות רבותינו נשיאינו}} | {{מצבות רבותינו נשיאינו}} | ||
==ראו גם== | |||
*[[הי"ד]] - ה' יקום דמו | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |
גרסה אחרונה מ־08:19, 27 ביוני 2024
מַצֵבָה היא לוח המציין את מקום קבורת הנפטרים ופרטים שונים אודותיהם.
בהיסטוריה היהודית[עריכה | עריכת קוד מקור]
בתורה מופיעים במספר מקומות תיאורים אודות הקמת מצבה לציון קבורה, דוגמת מקום קבורת רחל בידי יעקב[1] ועוד. לעיתים אף מסופר שאנשים הקימו מצבות לעצמם כבר בחייהם, דוגמת אבשלום בנו של דוד המלך[2].
בספרות התורנית מכונות המצבות בשם 'נפשות'[3].
במנהגי ישראל ישנם מנהגים רבים לגבי זמן הקמת המצבות, אופן הנחתם על גבי הקבר[4].
בנוגע לפרטים המופיעים על גבי המצבה, משתנה הדבר באופן מובהק בין החוגים השונים, אך ברוב החוגים נהוג לציין בראש המצבה את הכיתוב פ.נ. (פה נטמן), את שם הנפטר שם הוריו ושם משפחתו, תאריך הפטירה, והאותיות תנצב"ה היוצרות יחד את ראשי התיבות "תהא נשמתו (נשמתה) צרורה בצרור החיים"[5].
במשנת רבותינו נשיאינו[עריכה | עריכת קוד מקור]
כאשר נשאל הרבי אודות מצבות, העניק עצות והדרכות שונות הנוגעות לנוסח המצבה והקמתה, אך הדגיש שעיקר המצבה אינה המצבת אבן, אלא ההנהגה יהודית על פי תורה ומצוות, המהווה מצבה נצחית ואמיתית לעילוי נשמת הנפטרים[6].
משפחות רבות של חסידים נהגו להכניס את נוסח המצבה של יקיריהם להגהת הרבי, וזכו שהרבי יעבור על הנוסח, יגיה ויתקן אותו.
אצל גדולי החסידים נמנעו מלכתוב תוארי כבוד, ורבים מהם ציוו שיכתבו עליהם אחר פטירתם את הנוסח הפשוט ביותר.
מנהגים והוראות[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/e/ef/%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%94_%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%94.jpg/300px-%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%94_%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%94.jpg)
- יש להימנע ממצבה ששונה באופן חריג משאר המצבות בבית העלמין, הן מבחינת הכיתוב והן משאר הבחינות[7].
- כדאי להשתדל להזכיר את הייחוס של האדם וההשתייכות שלו, היות וכאשר אנשים עוברים וקוראים את נוסח המצבה, מעורר הדבר זכויות על נשמתו[7].
- על פי הוראת רבותינו נשיאינו, יש להזכיר את שמותיהם של רבותינו נשיאינו אליהם השתייך הנפטר[7].
- יש להימנע מכתיבת גוזמאות שאינן תואמות את המציאות[8].
- הניסוח צריך להיות בהסכמת צאצאי הנפטר[6].
- את המצבה נהוג להקים לאחר סיום השבעה, ובסמיכות אליה, ועל כל פנים גם במקומות שבהן נהוג לאחר, כדאי להשתדל ולהקדים את זמן הקמת המצבה, אך יש להתחשב במנהג המקום[6].
- את המצבה יש להניח כפי הנהוג בכל שאר בית העלמין, ואם הדבר בר תיקון, אף לאחר שכבר הציבו את המצבה יש להשתדל ולשנות את אופן ההקמה שיהיה תואם לשאר המצבות[9].
- מנהגנו שהאותיות יהיו שוקעות בדווקא, על פי דברי רז"ל שאותיות בולטות קשות לשכחה[9].
- נוסח המצבה צריך להיות בהסכמת החברא קדישא[10].
- הרבי עודד את המנהג שהתפשט להציב מצבת זכרון להורים שלא ידוע מקום קבורתם, ולהזכיר גם אותם בנוסח המצבה[10].
- נמנעים מלכתוב בלועזית על המצבה[11].
- חולה שהוסיפו לו שם ונפטר, אם לא עברו שלושים יום, אין משתמשים בשם החדש ואין כותבים אותו במצבה[12].
- כאשר מקימים מצבה חדשה במקום הישנה, יש לגנוז את הישנה ולא להשליך אותה[13].
- אין נוהגים לשים פרחים על המצבה (זהו מנהג גויים)
מצבות רבותינו נשיאינו[עריכה | עריכת קוד מקור]
צילומי מצבות רבותינו נשיאינו |
---|
|
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הי"ד - ה' יקום דמו
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
אבלות וימי זכרון | ||||
---|---|---|---|---|
אבלות וקבורה | אנינות · טהרה · תכריכים · הלוויה · קבורה · שבעה | |||
ירושה והנצחה | צוואה · דייתיקי · ירושה · הנצחה · עילוי נשמה | |||
שנה ראשונה וימי זכרון | שמועה רחוקה · הקמת מצבה · שלושים · י"ב חודש · סיום אמירת הקדיש · סיום השנה · יארצייט (יום זכרון) | |||
מושגים קרובים | נר נשמה · הזכרת נשמות · הליכה לבית הקברות · השתטחות על קברי צדיקים · חברא קדישא · תחיית המתים · הי"ד | |||
בתי עלמין | בית העלמין צפת · הר המנוחות · חלקת חב"ד הר הזיתים · בית העלמין מונטיפיורי · חלקת אנשי ליובאוויטש (ניו יורק) | |||
ספרים וכותרים בנושא | מענה לשון · מסכת שמחות · תורת מנחם - מנחם ציון · מדריך - קיצור דיני שמחות · אסיף מנהגים והנהגות לחסידי חב"ד · שמירת השמחות |
הבהרה: המידע בחב"דפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
הערות שוליים
- ↑ בראשית לה, כ.
- ↑ שמואל ב' יח, יח.
- ↑ "המלוין אותו אומרין לו לך בשלום, שנאמר ואתה תבוא אל אבותיך בשלום, ומציינין את כל בית הקברות ובונין נפש על הקבר, והצדיקים אין בונים להם נפש על קברותיהם, שדבריהם הם זכרונם ולא יפנה אדם לבקר הקברות" (רמב"ם הלכות אבל ד, ד). "רבי נתן אומר: בונין לו נפש על גבי קברו" (משנה שקלים ב, ה). ועוד.
- ↑ דבר שככל הנראה הושפע מאופן הקבורה שהיה נהוג במדינות בהן התגוררו, כשבאירופה בדרך כולל מונחת המצבה בצורה אנכית, ובמדינות שהיו נתונות תחת השפעת האיסלאם, היה נהוג בקהילות היהודיות שפעלו בהן להניח את המצבה בצורה אופקית.
- ↑ על יסוד לשון הפסוק בדברי אביגיל לדוד, שמואל א' כה, כט.
- ↑ 6.0 6.1 6.2 שערי הלכה ומנהג יורה דעה חלק א' עמוד שע.
- ↑ 7.0 7.1 7.2 שערי הלכה ומנהג יורה דעה חלק א' עמוד שסח.
- ↑ שערי הלכה ומנהג יורה דעה חלק א' עמוד שסט.
- ↑ 9.0 9.1 שערי הלכה ומנהג יורה דעה חלק א' עמוד שעא.
- ↑ 10.0 10.1 מבית המלכות ד' עמוד 141.
- ↑ שו"ת ציץ אליעזר ח"ט, יד, שו"ת מהר"ם שיק חו"מ סי' נו.
- ↑ גשר החיים פ"א ס"ה, שו"ת משנה הלכות חלק ט"ז סימן קי"ב, וראה שערי הלכה ומנהג ח"ג עמ' ש"א.
- ↑ כאשר ר' יוסף נימוטין דיווח לרבי שהקים מצבה חדשה על ציונו של אביו רבי לוי יצחק, שאל אותו הרבי מה עשה עם המצבה הקודמת וכאשר השיב שזרק אותה, אמר לו הרבי שהיה צריך לקבור אותה (ספר זכרונות קובלנוב עמוד 189). אך ראו מכבדו בחייו ומכבדו במותו מפי ר' חיים אלעזר גורליק שהתעסק יחד איתו, שזוכר את המענה באופן אחר.