תומכי תמימים מונטריאול
ישיבת תומכי תמימים מונטריאול שבקנדה. נוסדה ע"י כ"ק אדמו"ר הריי"צ בג' חשוון תש"ב.
![](/images/thumb/0/07/3_1.jpg/250px-3_1.jpg)
הקמת הישיבה
אדמו"ר הריי"ץ פנה לממשל הקנדי על מנת שיואיל לתת ויזות לתלמידי תומכי תמימים שנחאי. ממשלת קנדה אכן נענתה, ומתוך שמונים ויזות שחולקו לכלל תלמידי הישיבות ששהו אז בשנחאי - קיבלה הישיבה תשעה ויזות, בב' חשון תש"ב נשלחו תשעה התמימים שקבילו ויזות ה"ה יוסף ראדאל, אריה לייב קרמר, יוסף מנחם מענדל טננבוים, מנחם זאב גרינגלס, משה אליהו גרליצקי, יצחק הנדל, יוסף וינברג, יוסף צבי קוטלרסקי ושמואל שטיין, במטרה לחזק את הקהילה ולהקים בה ישיבת "תומכי תמימים" - את ישיבת תומכי תמימים מונטריאול. (תשעת הבחורים האלה לפני שלמדו בשנחאי, היו תלמידי ישיבת תומכי תמימים אוטווצק).
את דרכם עשו באוניה משנחאי לס. פרנסיסקו, קליפורניה ומשם נסעו לעיר מונטריאול באוטובוס.
למחרת הגיעם לעיר נפתחה הישיבה, בראשה עמד הרב יצחק הכהן הענדל;
הוראות אדמו"ר הריי"צ לתלמידים
כשבוע לאחר מכן, בט’ חשוון שולח כ”ק אדמו”ר הריי”צ מכתב ארוך לתלמידי התמימים ובו מפרט את הוראותיו הק’ שעליהם לפעול בעיר כמו גם הוראות מיוחדות לגבי תלמידי הישיבה החדשה: (אג”ק הריי”צ ח”ו ע’ מח);
- בכל ליל ש”ק יחזרו שני תלמידים דא"ח בשני בתי כנסת חב”ד שבעיר, וכך יעשו גם בין מנחה למעריב בש”ק, ובכל פעם יחזור תלמיד אחר והשאר ישמעו.
- את שתי הסעודות דשבת קודש יאכלו כל התלמידים יחדיו, ובשעת הסעודה ינגנו ניגוני ליובאוויטש במתינות. אחד התלמידים יחזור דא”ח, ויספרו איזה סיפורים.
- כיוון שבמדינת קנדה יש חופש ביום ראשון, כדאי שיחזרו ברבים מאמר דא"ח (אפשר גם אחד שאמר כבר בשבת), ומאמר ‘עבודה’ בדווקא.
- לקרב את אנ"ש אשר זרם ה”מים רבים” סחבם לחיי עולם, להפיח בהם רוח חיים.
- לקרב בני נוער צעירים בכל דרך אפשרית “תחפשו בחפש מחופש בעמל ויגיעה רבה בחקירה ודרישה” ולהכניסם לישיבה.
- להשתדל לבקר בבתי כנסיות גם שלא מאנ”ש, למסור פרישת שלום מאחינו שמעבר לים, לספר בפרטיות אודות היסורים ולעורר שצריך לסייע להם ולהוציאם משם ע”י עבודת הפדיון שבויים שתחת הנהלת הרבי.
- לבקר את הרבנים ולדבר אתם בעניני תורה, “את הענוה תניחו הצדה ותעיינו היטב באיזה סוגיות ותפלפלו בהם ביניכם לבין עצמכם ותדברו בזה עם הרבנים שליט”א למען הסיר לזות שפתים אשר בישיבות תומכי תמימים אין לומדים נגלה או שהידיעות בנגלה רפויות הנה”.
התפתחות הישיבה
במשך חודש חשוון שלח כ”ק אדמו”ר הריי”צ את המשפיע הדגול הרה”ח ר’ שמואל לויטין, על מנת שיעזור בייסוד הישיבה בצעדיה הראשונים, בהמשך מורה הרבי לסדר וועד הפועל להנהלת תות”ל, אותו יבחרו אנ”ש שבעיר. לראש הוועד הורה הרבי למנות את ר’ יהודה אלבערט - כנראה עסקן שעזר ותמך רבות בישיבה. הרב לויטין עזב את הישיבה קצת לאחר י’ כסלו תש”ב, כחודש לאחר שהגיע לישיבה.
כעבור פחות מחודש מפתיחת הישיבה עשו תשעת התלמידים תעמולה גדולה בין יהודי העיר וקיבצו עשרים וארבע תלמידים צעירים מבני העיר בין בתי הכנסיות, עבורם הקימו שתי כיתות של ישיבה שנקראה "אחי תמימים", באופן ארעי בבית הכנסת חב”ד נוסח האר”י ברחוב דו פארק.
הרבי הריי"צ, לא היה שבע רצון מההצלחה, וכשבוע לאחר מכן שיגר מכתב אל הרב לויטין, בו קובל על כך שאספו "רק" עשרים וארבעה תלמידים; הוא נתן הוראות מעשיות כיצד לאסוף יותר תלמידים, כחלק מהתעמולה הוציאו התלמידים לאור במשך שנה עיתון 'דער חבר' הקורא להורים הצעירים לשלוח את ילדיהם לישיבה.
בתוך כך בחורים שנסעו מגרמניה לאנגליה כיוון שדיברו גרמנית נעצרו מחשש שירלגו לגרמנים, אותם בחורים נשלחו למחנה עצורים בניו ברונזוויק, קנדה; אחרי שהרבי הריי"צ פעל לשחררם ע"י הרב לויטין, בפסח תש"ב הצטרפו אלה לישיבה, ביניהם אהרון קליין, יהודה שפוץ, ראובן צבי יהודה פייגלשטוק, שבזכות הצלה זו התקרבו לחסידות חב"ד.
שנה לאחמ"כ בשנת תש"ג מנתה הישיבה למעלה ממאתיים תלמידים, הרבי הריי"ץ שלח מכתב כי ת”ל לאחר יגיעה גדולה אשר התלמידים מתייגעים הי’ צ”ל בה לכה”פ חמש מאות תלמידים.
בשנת תש"י מונה הרב יהודה חיטריק למנהלה הרוחני של הישיבה, בט"ו שבט תשי"ב הורה לו הרבי להקים את את"ה.
בי"ט כסלו תשט"ז חגגה הישיבה ביחד עם חמש מאות תלמידים את חג הסמיכה הראשון שהוכר במדינת קנדה, הערב המרשים נערך ביאנג יזרעל בהשתתפות כל יהודי העיר, התלמידים נבחנו אצל הרב הירשורן - רבה הראשי של מונטריאול, הרבי הורה לעשות מזה חגיגה גדולה גם ראש העיר הוזמן וקונגרסים הוזמנו, הרבי שלח שליח מיוחד שייצג אותו את הרב שלמה הכט שעשה קידוש השם גדול.
בניין הישיבה
עם התרחבותה של הישיבה, נראה צורך בארגון מקום מסודר וגדול עבור הישיבה. באותו זמן, החלו האחראים על הישיבה לתכנן קניית בית גדול ומפואר שיאכלס את כל התלמידים בריווח. אך עד שתצא תוכנית זו לפועל השתכנה הישיבה בבית יתומים מקומי, שם קיבלו מספר חדרים בהם יוכלו לנהל את הישיבה.
במקביל החל הרבי הריי"צ לדרוש מאנ"ש ועסקני מונטריאול לדאוג לקניית בנין חדש ורחב עבור הישיבה. הרבי שלח מכתבים לעסקנים שעזרו רבות לישיבה - שלא יחוסו על ממונם וידאגו לישיבה לבניין ראוי, והקב"ה כבר ישלם את שכרם.
ואמנם, באמצע הקיץ של אותה שנה הצליחו לקנות בנין גדול ומתאים לישיבה. לכבוד חנוכת הבית שהתקיימה ביום ט"ו כסלו תש"ד, שלח הרבי הריי"צ מכתב לתלמידי הישיבה, בו ברכם ואת כלל הקהילה, והרבנים בראשם, לרגל קניין הבניין בברכת מזל טוב. החגיגה עצמה התקיימה ברוב פאר והדר בהשתתפות רבני העיר ורבנים אורחים ובראשם הרש"ג - חתן אדמו"ר הריי"צ ומנהל פועל ישיבת תומכי תמימים שהגיע למונטריאול.
מכתב הרבי הריי"צ בו מרעיף שבחים נדירים על התלמידים שהקימו את הישיבה במונטריאול:
"בעזרת ה' יתברך, במסירת נפשם, ביגיעה עצומה ובזיעת אפם, העמידו ת"ל את הישיבה בעיר מאנטרעאל יע"א, אשר הייתה - כשאר הערים - חרבה מכל לחלוחית של תורה וללא כו' וכו' ובחסדי השי"ת הנה עלה בידי התלמידים התמימים לבנות על אשפתות מאנטרעאל מגדל תורה אור""[1].
ברבות השנים נעשה הבנין צר מלהכיל ובשנת תשכ"ג נחנך בנין חדש לישיבה ברחוב וועסטבערי 6405.
לאחר פטירתו של הרב פרץ מוצ'קין התרחבה הישיבה על ביתו (בניין הצמוד לישיבה) בית מספר 6355, עד שבתשס"ד פרצה שריפה בבית הזה, באחד החדרים, בזמן שהבחורים היו במבצע חנוכה.
בכ"ו סיוון תשס"ז נחנך בנין חדש ומפואר ב-6355, שם עבר הזאל של הישיבה גדולה, ובבניין הצמוד - 6405, נבנה קומה רביעית לתלמידי החיידר, שם גם שוכן המקווה והבית כנסת של הקהילה.
(בחודש אייר תשס"ט כינס צוות הישיבה אסיפה בה הודיעו על קשיים פיננסים; אך לבסוף, במאמצים מרובים, נשתמרה הישיבה.)
נכון לשנת תש"ע לומדים בישיבה כשלושים תלמידים.
מראשי וצוות הישיבה
- הרב יצחק הכהן הנדל, ראש הישיבה ומשגיח.
- הרב אריה לייב קרמר, ראש הישיבה.
- הרב מנחם זאב גרינגלס, משפיע הישיבה.
- הרב מאיר חיים חייקין, מגיד שיעור.
- הרב ירחמיאל בנימינסון, מגיד שיעור.
- הרב אייזיק שווי, ראש הישיבה.
- הרב יוסף הכהן ראדאל, ראש הישיבה.
- הרב יהודה חיטריק, מנהל רוחני.
- הרב יצחק מאיר גוראריה, משפיע בישיבה.
- הרב חיים אליעזר אשכנזי, נו"נ בישיבה.
ההנהלה והצוות כיום
- הרב חיים חייקין, חבר הנהלה.
- הרב יהודה שפוץ, חבר הנהלה.
- הרב ראובן צבי יהודה פייגלשטוק, חבר הנהלה.
- הרב הרשל פייגלשטוק.
- הרב שמואל מרדכי קרמר, חבר הנהלה.
- הרב יוסף יצחק שפוץ, חבר הנהלה.
- הרב גרשון סייבל, חבר הנהלה.
- הרב יוסף יצחק סיימן, חבר הנהלה.
- הרב אהרון אליעזר צייטלין, חבר הנהלה .
- הרב אריה לייב קפלן, ראש הישיבה הנוכחי.
- הרב צבי הירש גוראריה, מגיד שיעור בישיבה.
- הרב משה אבא שטרן, ר"מ וחבר הנהלה בישיבה.
בין התלמידים בוגרי הישיבה נמנים
- הרב מרדכי שמואל אשכנזי רב אב"ד כפר חב"ד.
- הרב לוי ביסטריצקי רב העיר צפת.
- הרב משה אליהו גרליצקי, משפיע וגבאי בית הכנסת במונטריאול.
- הרב אהרון יעקב שווי, חבר בית הדין של קראון הייטס.
- הרב חיים שניאור זלמן מרוזוב, משפיע במונטריאול.
- הרב דוד אליהו משה יוניק.
- הרב חיים דוד נטע וויכנין רב קהילת חב"ד מונסי.
- הרב שלום דובער מוצ'קין, יו"ר צא"ח מונטריאול.
- הרב פנחס מרדכי בלט.
- הרב גרשון חנוביץ מנהל אחי תמימים בבוסטון.
- הרב שמואל משה לדרהנדלר.
- הרב מרדכי לוריא.
- הרב משה אליהו ליס ר"מ ב-770.
- הרב דוד כץ, מלמד כיתה א' בישיבה.
- הרב אהרון קליין, קראון הייטס.
- הרב זלמן יהודה דייטש.
- ר' ארי' לייב קרעמער, מנהל הישיבה.
- ר' יצחק הכהן הענדל, מנהל הישיבה.
- ר' מאיר חיים חייקין, מגיד שיעור בישיבה.
- ר' אייזיק שווי מראשי הישיבה.
- ר' לייבל וולאביק.
- ר' שלום בער תרשיש.
- ר' פנחס קארף משפיע אנ"ש בקראון הייטס.
- הרב ניסן מנגל רב ביהכ"נ כתב סופר בקראון הייטס.
- ר' בן ציון שאפראן.
- ר' אליהו ענגל.
- ר' שמחה זירקינד.
- ר' שעי' ווערצבערג.
- ר' עזרא ערקי.
- ר' דוד שיינער.
- ר' חצקל פרידמאן.
- ר' יצחק מאיר גוראי'ה משפיע בישיבה.
- ר' עקיבא שטרן.
- ר' שלמה גורקאוו.
- ר' אברהם זריל.
- ר' יצחק גנייביש.
- ר' שלום בער גאנזבורג משב"ק כ"ק אדמו"ר שליט"א.
- ר' אפרים שמוקלער.
- ר' הערשל לייב בעגון.
- ר' זלמן שמוקלער.
- ר' אבא פאלטיאל משפיע אנ"ש בקראון הייטס.
- ר' ישראל חיים לאזאר, קראון הייטס.
- ר' חיים אלעזר צוועבנער.
- הרב אברהם אזדאבא חבר בית הדין בקראון הייטס.
- ר' אייזין מינץ.
- הרב ישראל יוסף הנדל, רב הקהילה ומשגיח ישיבת תומכי תמימים מגדל העמק.
- הרב אברהם שמואל בוקיעט, משפיע בישיבת אור שמחה, כפר חב"ד.
- הרב אהרון אליעזר צייטלין. מחשובי אנ"ש וממשפיעי הקהילה בצפת.
- הרב יצחק יעקב רוזנשיין מנהל רוחני ישי"ק תו"א ירושלים.
הערות שוליים
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ ח"ז עמ' שפג.