יעקב גלויברמן: הבדלים בין גרסאות בדף
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) (←פתיח) |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) (←משפחתו) |
||
שורה 25: | שורה 25: | ||
נבחר לאחד מעשרת אנשי השנה של [[חב"ד אינפו]]{{הערה|[https://chabad.info/special/1003797/ תשפ"ג: עשרת אנשי השנה של חב"ד אינפו]}} | נבחר לאחד מעשרת אנשי השנה של [[חב"ד אינפו]]{{הערה|[https://chabad.info/special/1003797/ תשפ"ג: עשרת אנשי השנה של חב"ד אינפו]}} | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
*חתנו, ר' [[לייבלה ליפסקר]], קלידן חב"די מוכר | *חתנו, ר' [[לייבלה ליפסקר]], קלידן חב"די מוכר - לוד. | ||
==ספרו== | ==ספרו== |
גרסה מ־23:01, 1 בפברואר 2024
![](/images/thumb/c/c6/%D7%92%D7%9C%D7%95%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%9F_2.jpg/250px-%D7%92%D7%9C%D7%95%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%9F_2.jpg)
הרב יעקב חיים גלויברמן (מוכר יותר בשם הכינוי יענקל'ה, יליד שנת תשי"ג) הוא מראשי העסקנים החב"דיים בארץ הקודש, העומד בקשרים קרובים עם אישי צבא וממשל בכירים, מנהל עמותת החסד 'יד ביד', נושא בתואר רב קבוצת הכדורסל מכבי תל אביב, ומזוהה בעיקר עם כובע הקסקט שחובש לראשו באופן קבוע.
תולדות חיים
נולד בירושלים בב' אייר תשי"ג להוריו אשר אלתר ופסיה לאה גלויברמן, למשפחה המשתייכת לחסידות פינסק-קרלין, ומיוחסת לצאצאי הרב חיים בער חיימסון שהיה גבאי אצל אדמו"ר הצמח צדק.
בצעירותו למד בתלמוד תורה מקומי בירושלים, ולאחר מכן עבר ללמוד בישיבת 'חברון' הליטאית, והתחבר לחוגי נטורי קרתא[1], ובעקבות השפעתו של דודו הרב פישל הניג עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים לוד ומשם המשיך לישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד.
בעודו בחור החל לעבוד לצידו של הרב אפרים וולף בניהול מוסדות חב"ד בארץ, ושימש כמזכירו. בשנת תשל"ח התגייס לצה"ל, והתמנה כרב צבאי. בשנת תשמ"ב השתתף במלחמת לבנון הראשונה (מבצע 'שלום הגליל'), והיה מהכוחות הראשונים שפרצו לביירות[2].
בהגיעו לגיל הנישואין, נשא את בתיה (אסיא) בת החסיד ר' פסח משה זיידה, וגם לאחר מכן המשיך לעסוק בעסקנות החב"דית בשליחותם של הרב שלמה מיידנצ'יק, אפרים וולף, יוסף בלוי ובערק'ה וולף.
לאחר שחרורו מצה"ל מונה למזכיר בית הספר למלאכה בכפר חב"ד, ובשנת תשנ"ט נבחר לכהן כסגן ראש העיר לוד ואחראי על תיק הרווחה.
בעת כהונתו כסגן ראש העיר הקים בשנת תש"ס את עמותת "יד ביד", העוסקת בסיוע הומניטרי למשפחות נצרכות.
במהלך השנים נרקם קשר מיוחד בינו לבין מאמן קבוצת הכדורסל פיני גרשון, שהחל להתייחס אליו כרבו, וקישר בינו לבין ספורטאים ואנשי תקשורת רבים.
כחלק מפעילותו הציבורית, הוא מתארח בתוכניות רדיו פופלריות, וכותב טורים שבועיים בעיתונים שונים, ומוסר שיעורי תורה לאנשי ספורט ובעלי עסקים בערים שונות בארץ.
גם אחרי ג' תמוז המשיך באמונה הטהורה בנצחיות חייו של הרבי מלך המשיח שליט"א והתגשמות נבואת הגאולה, ואף השתתף בכינוסי גאולה ומשיח שהתקיימו בשנת תשנ"ה על ידי הרב זמרוני ציק.
בשנת תשע"ז הוציא את ספרו השער לפרשה.
נבחר לאחד מעשרת אנשי השנה של חב"ד אינפו[3]
משפחתו
- חתנו, ר' לייבלה ליפסקר, קלידן חב"די מוכר - לוד.
ספרו
- מסרון מהפרשה
לקריאה נוספת
- נתן אברהם, העסקן שהופך עולמות - דיוקן על דמותו ופועליו, מתוך שבועון בית משיח
קישורים חיצוניים
- 'לפני ולפנים': יענקל'ה על גנץ, מפעל חייו וזקני לוד
- לוד: ראש העיר הנבחר בביקור אצל הרב גלויברמן
- מוסיף והולך: הרב גלויברמן הדליק חנוכייה בערוץ הספורט
- רב חסד, כתבה נרחבת ב'ישראל היום'
הערות שוליים
- ↑ קשריו עם אנשי נטורי קרתא עזרו לו במאמציו למנוע מסעות הכפשה כנגד הרבי, כאשר החל לפעול לצידו של הרב בערק'ה וולף.
- ↑ זאב ריטרמן, 'התפילין', עמוד 169.
- ↑ תשפ"ג: עשרת אנשי השנה של חב"ד אינפו