לצורך [[משתמש:חסיד/ארגז חול ד'|הכנת ערך]] [[מנחם מענדל רסקין|עליו]] חיטטתי בארכיוני, ומצאתי תמונה זו, כפי שצולם הרה"ח ב"צאתכם לשלום" לאחיו, [[יהודה לייב רסקין|לייבל ע"ה]] שטס ל[[אדמו"ר שליט"א]], חודש [[אלול]] [[תשי"ג]] בנתב"ג.
מוגשת כאן לתועלת הרבים. '''[[משתמש:חסיד|חסיד]] [[חב"ד]]''' ([[שיחת משתמש:חסיד|שיחה]])
:שבוע אחרי פרסום התמונה לראשונה כאן, פורסמה התמונה באתרים [[חב"ד און ליין]] ו[[שטורעם נט.]]....'''[[משתמש:חסיד|חסיד]] [[חב"ד]]''' ([[שיחת משתמש:חסיד|שיחה]])
== חיזוק ==
למישהו יש חיזוק חסידי בשבילי?
--[[משתמש:חי חיים|חי חיים]] 19:38, 13 בינואר 2010 (UTC)
:כן. לחץ למעלה על "ערך אקראי" והתחזק.. --בהצלחה! [[משתמש:חיים נהר|<span style="color: #004DFF;">'''חיים נהר'''</span>]]<span style="color: Maroon;"> ¤ </span> [[שיחת משתמש:חיים נהר|<span style="color:#80BFFF;">('''שוחח עימי''')</span>]] 19:57, 13 בינואר 2010 (UTC)
::ערך אקראי: "בח' סיון תר"ח התקימה חתונת אדמו"ר המהר"ש. בתוך שבעת ימי המשתה חלתה הכלה ונפלה למשכב, וכעבור שלושה חודשים נפטרה ר"ל..." כמה שזה מחזק!!!--[[משתמש:חי חיים|חי חיים]] 20:33, 13 בינואר 2010 (UTC)
:::התחזק בערך [[השגחה פרטית]].. ו/או, נסיון נוסף ב"ערך אקראי". ללא יאוש.. --בהצלחה! [[משתמש:חיים נהר|<span style="color: #004DFF;">'''חיים נהר'''</span>]]<span style="color: Maroon;"> ¤ </span> [[שיחת משתמש:חיים נהר|<span style="color:#80BFFF;">('''שוחח עימי''')</span>]] 21:08, 13 בינואר 2010 (UTC)
== אני פה. ==
אני פה. מישהו פה להתוועד ב7 דקות הקרובות? --[[משתמש:חי חיים|חי חיים]] 19:59, 20 בינואר 2010 (UTC)
:אשמח שתנצל דקות אלו להוספה במרחב הערכים. תודה. --בהצלחה! [[משתמש:חיים נהר|<span style="color: #004DFF;">'''חיים נהר'''</span>]]<span style="color: Maroon;"> ¤ </span> [[שיחת משתמש:חיים נהר|<span style="color:#80BFFF;">('''שוחח עימי''')</span>]] 20:26, 20 בינואר 2010 (UTC)
== ר' בעריש ע"ה ==
[[תמונה:בעריש.jpg|left|thumb|100px|הרב דב בעריש רוזנברג]]
הרגע ראיתי ב[[חב"ד אינפו|אתר האב שלנו]] ידיעה על סעודת יארצייט לר' בעריש ראזנבערג, והייתי שמח עם מישהו הי' מביא לפה מעט מאמרות השפר (ויש הרבה) של ר' בעריש ע"ה. [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
== העלאת ניצוצות ==
חב"ד פדיה היא דוגמא מעולה להעלאת ניצוצות. כאשר היא בנויה על תבנית הויקיפדיה העברית בה משתדל כל יהודי ירא שמים שלא לגלוש שלא לצורך עקב הניסוח העב, החילוני והמגושם בכל דבר שבקדושה, כאשר הם מתארים צדיקי עליון כמו תלמידי הבעל שם טוב בצורה חילונית ואפיקורסות.
לדוגמא קטנה: על אחד מאדמו"רי החסידות הידועים ביותר, וגם אלף ספרים עבי כרס לא יוכלו לתאר את קדושתו, כאשר נהג במלכות, מרכבות זהב וסוסים אבירים, נעלי זהב, אך סיגף עצמו בסיגופים מופלגים, כאשר נעלי הזהב שלו היו ללא חוליות, כך שכל פעם שצעד על השלג נדבקו בשרו ועורו לשלג וירד דם רב, מיעט באכילה ובשינה.
(כנראה שכ"א הבין למי כוונתי, בפרט שאביו של צדיק וקדוש זה היה חברותא של אדמו"ר הזקן). אך הויקיפדיה העברית כותבת כי "לטענתו" כללה הנהגתו "עבודה מלכותי" וכו' דברי שטות והבל שאין לתארם ואין לשערם. השי"ת יחזיר כלם בתשובה שליה על ידי משיח שיכוף את כל ישראל לילך בדרכי ה'.
ועכשיו מוסיף והולך על ידי התוועדות חסידית בראשות זקני אנ"ש כאן על גבי האינטרנט, בהשתתפות שנות "חיים" ו"שלום" (כפול 2) "חסיד"ים ואנשי מעשה, חבדניק"ם וכו'. --[[משתמש:שלום|שלום]] 22:52, 26 בינואר 2010 (UTC)
:דבריך מתובלים ברזים ממש והייתי מוסיף "שלום בכפליים". העניין עם הויקי הוא שכל מה שאין לו הוכחות, אינו קיים מבחינתם. לכן, ניתן גם שם להעלות ניצוצות ע"י ציון מקור מדוייק ועי"כ לשנות בערכים כפי האמת. --בהצלחה! [[משתמש:חיים נהר|<span style="color: #004DFF;">'''חיים נהר'''</span>]]<span style="color: Maroon;"> ¤ </span> [[שיחת משתמש:חיים נהר|<span style="color:#80BFFF;">('''שוחח עימי''')</span>]] 23:00, 26 בינואר 2010 (UTC)
::אגב, להעיר כי לא אביו של הרה"ק הנ"ל למד עם אדמוה"ז, אלא סבו. [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
== התוועדות מוצאי היום הגדול והקדוש י"א שבט - כולם מוזמנים. ==
'''הנני מתכבד לפתוח בזה את ההתוועדות המרכזית - מוצאי יום הגדול והקדוש י"T בשבט תש"ע - שנת השיישם! כולם מוזמנים להתוועד!'''
[[לחיים]] [[לחיים]]!
ב[[תורת החסידות]], וביחוד ארוך ונפלא – בביאורי [[הרבי שליט"א מלך המשיח]], מבואר על גודל מעלת [[העולם הזה]] – שבו אפשר (במסגרת [[עבודת הבירורים]]) לברר את ה[[רפ"ח ניצוצות|ניצוצות]] וע"י כך להביא את ה[[גאולה]] שלימה – גאולה באופן כזה שלא הי' אפשרי לולא הי' בא מתוך חושך נורא ואיום – "[[יתרון האור (כשבא) מן החושך]].
בהקשר לזה, ראיתי היום [[מילתא דבדיחותא]] מהחסיד הנודע, יראת ה' אוצרו, עובד ה' באמת, הרה"ח ר' יצחק הלוי איש הורוויץ – ה[[משפיע]] הנודע ר' [[איצ'ה דער מתמיד]] ע"ה ז"ל, המובאת בספר "[[רשימות דברים]]" לה[[חסיד]] ר' [[יהודה חיטריק]] ע"ה בספרו "[[רשימות דברים]]" (הוצאה ישנה, ח"ב עמ' רל"ט), שאמר מתוך דוחקו הכלכלי הנורא, שהקשה עליו מאד בעבודת ה':
"שתי נשמות נפגשו למעלה, אחת שפסקו למעלה שתרד למטה, להתלבש בגוף בשר ודם, ונשמה שנייה שגמרה עבודתה והבירורים השייכים אליה למטה ועלתה למעלה. נפגשו שתי הנשמות באמצע הדרך. ותשאל הנשמה היורדת למטה את הנשמה העולה למעלה: מה נשמע בעולם הזה?
ותענה הנשמה העולה למעלה: בעולם הזה התחתון - בעד שלושה קופיקס קונים אגודה של ציצית.
כשמוע הנשמה היורדת למטה, אשר שמעה בהיותה בגן-עדן מעלת הציצית, שבעולם התחתון בעד כמה פרוטות יכולים להשיג ציצית, התחילה לזרז את הילוכה למטה.
ותצעק לה הנשמה העולה למעלה: אל תמהרי כ"כ! להוי ידוע לך שעד אדר משיגים את הפרוטות, תוכל הנשמה לצאת מהגוף"....
[[לחיים]] [[לחיים]]! שנשמתנו לא תצא מהגוף ונקבל פני מלכינו משיחנו – נשמות בגופים! [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
:אני מתחיל לשיר כעת את [[ניגון הנשמה יורדת]] - ווי! - אך ירידה זו לצורך עליה, עד ש'''כל זה הוא כדאי'''! הששתתפו בנגינה באהבת רעים. --[[משתמש:שלום|שלום]] 23:07, 26 בינואר 2010 (UTC)
::לא יודע אם אוכל להיות פה הרבה זמן (אצלי עדיין אמצע היום), אבל לאמירת לחיים לא אסרב...--[[משתמש:Sh12|שניאור]] 23:09, 26 בינואר 2010 (UTC)
:::לחיים שניאור, לחיים. שנזכה שהירידה תהי' לצורך עלייה יותר גדולה (ועיין ב[[ספר המאמרים באתי לגני]] היט היטב). [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
::::[[משתמש:שלום]] אתה מסתיר לי את חסיד. באם תוכל לזוז קצת ע"י הוספת נקודתיים (:) לפי הצורך בראש השורה. לחיים.. --בהצלחה! [[משתמש:חיים נהר|<span style="color: #004DFF;">'''חיים נהר'''</span>]]<span style="color: Maroon;"> ¤ </span> [[שיחת משתמש:חיים נהר|<span style="color:#80BFFF;">('''שוחח עימי''')</span>]] 23:11, 26 בינואר 2010 (UTC)
(:) ככה?--[[משתמש:שלום|שלום]] 23:16, 26 בינואר 2010 (UTC)
אגב המשתמש חסיד יצא לתפילת מעריב ב'איצקוביץ' כדי להירגע מההתוועדות המרגשת, ומשום כך אינה רואה אותו.--[[משתמש:שלום|שלום]] 23:18, 26 בינואר 2010 (UTC)
::לחיים ולחיים, וגם לשלום. [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
לחיים לחיים.
בנבואתו של נביא הנחמה - ישעיהו נאמר: "ואמרת ביום ההוא אודך ה' כי אנפת בי ישב אפך ותנחמני".
זאת אומרת, שלעתיד לבא יודו בני ישראל לקב"ה על שכביכול כעס עלינו ושילח אותנו לגלות. כי מלבד שעל-ידי הגלות כופר עוננו וטהרנו לפני ה', הנה עוד זאת, על-ידי הירידה לגלות והפיכת הגולה לגאולה, נעשית העליה שלא בערך כלל לעבודת האדם.
והיינו, שהגאולה לא תהיה רק יציאה מהגלות והשעבוד, והעתקה אל החירות, אלא שהגלות עצמה והחומר הגשמי יתהפך לגאולה. ודוקא באופן זה נזכה ליעוד "ונגלה כבוד הוי'" - גילוי עצמותו ית' - האל"ף שב"גאולה".
ומכל מקום הודאה זאת תהיה רק לעתיד לבא - ובדיעבד, וכמ"ש שם: "ואמרת ביום ההוא אודך וגו'", אבל בזמן הזה אין אנו מבינים שתתכן הודאה כזאת, ומלכתחילה - אין אנו רוצים כלל את הגלות.
שהרי הקב"ה הוא כל-יכול, ובודאי שביכולתו להביא את הגאולה עם העליה הנפלאה שבה - גם בלי הצורך לרדת לגלות באופן של גבורות קשות כאלה - הן בגשמיות והן ברוחניות.
ובמיוחד שהקב"ה הוא "תכלית הטוב" ורוצה רק בטובתם של ישראל שהם בניו, עמו ונחלתו, ולא רק שרוצה את טובתם הרוחנית, אלא גם את טובתם בגשמיות עד הענינים הנמוכים ביותר.
ואם כן, אין שום הגיון והסבר שכלי בצורך להחזיק את ישראל בגלות, ואין בזה שום טעם - אפילו לא בשכל דקדושה.
זו אם-כן משמעות הביטוי "אודך ה' כי אנפת בי", בחינת הודאה דוקא, כי הודאה היא הסכמה לדבר המנוגד לסברתו של אדם, ושייך רק לדבר פלא שלמעלה משכל האדם, על דרך מה שכתוב: "אודה שמך כי עשית פלא", והכונה בזה לאריכות הגלות שהוא דבר פלא ו"אינו מושג בשכל כלל, זהו מכלל במופלא ממך אל תדרוש"
לפיכך מקבלים אנו זאת רק באמונה פשוטה בלבד ש"טוב וישר הוי'" אבל ביחד עם זה אנו זועקים ומתחננים לקב"ה ש"ישב אפך ותנחמני" - שישוב ה' מכעסו ויגאלנו מהגלות הנוראה הזאת, וכל העליות שבגאולה השלימה תהיינה ב"חסד וברחמים", ולא על ידי יסורים וחלאים רעים.
ואף על פי שהאמונה בטוב האלקי, ולעומתה - הזעקה נגד הגלות שהגלנו ה', הרי זה דבר והיפוכו - כנ"ל, מכל מקום מכיון שזה נדרש מכל יהודי, הרי זו עצמה הוכחה שזה אפשרי, ואדרבה ככל שהאמונה גדולה יותר - גם הזעקה גדולה יותר.
לחיים לחיים, ותודה למשתמש חב"דניק שהביא לנו את ה[[אודך ה' כי אנפת]] הנהדר הזה, מתוך שיחת ליל הושענא רבא ה'[[תשד"מ]]. [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
:לשלום, כן ככה ":" בלי הסוגריים (ראה מה עושים כל המשתמשים) ולחסיד, ייש"כ על הדברים המחיים. --בהצלחה! [[משתמש:חיים נהר|<span style="color: #004DFF;">'''חיים נהר'''</span>]]<span style="color: Maroon;"> ¤ </span> [[שיחת משתמש:חיים נהר|<span style="color:#80BFFF;">('''שוחח עימי''')</span>]] 23:34, 26 בינואר 2010 (UTC)
אולי יש למישהו ניגון על "אודך ה' כי אנפת"? בכל אופן: בנוגע לדברי איש חסיד, יש לציין מה שעלה בדעתי פעם לבאר כפל הלשון: מודים אנחנו לך שאתה הוא ה' אלקינו, ואחר ך אומרים: נודה לך ונסםפר תהלתך על חינו המסורים בידך? וצ"ע כפל הלשון גם שבראשונה אומר הודאה "ש" והשני הודאה "על".
והביאור פשוט: הראשון הוא הודאה מלשון הודאת בעל דין, כלומר: אנחנו מודים שאתה ה' אלקינו צורנו צור חיינו ואין לנו שום חיות! אנו בטלים להקב"ה וכמש אדמו"ר הזקן בפרק כ"א - כ"ד שזה הוא יסוד כל התורה לידע שאינו דבר בפני עצמו.
אבל הודאה השני הוא מלשון "נודה", "יודו לה' חסדו" - על חיינ והמסורים בידך ועל נשמותינו הפקודות. --[[משתמש:שלום|שלום]] 23:38, 26 בינואר 2010 (UTC)
:נו נו, א גוטע ווארט...
::שלום יחי', הגד לי, אם אני חוזר ת'ווארט הזה למישהו, בשם מי אני אומר אותו? [[משתמש:שלום]] מ[[חב"דפדיה]]?.... [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
כוונתך לשאול מה שמי האמיתי או אם חידשתי אותו בעצמי?--[[משתמש:שלום|שלום]] 23:49, 26 בינואר 2010 (UTC)
:כוונתי לשאול בשם מי לחזור אותו...גוטע ווארט.... מדבריך נראה כי אתה חידשת אותו. [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
אכן. בתורה יש ארבעה דרכים: פשט, דרש, רמז, סוד. נדמה לי שווארט זה שייך יותר לחלק הראשון. ואם כן אין שייך לקרוא לזה חידוש שלי כי זהוא "פשוט פשט".
וכיון דאתינן להכי נספר סיפור ממהר"ש מבעלזא בנוגע להמשך תפילת מודים, גם זה הוא פשט. משכיל אחד בא למהר"ש מבעלזא לקבל הסכמה לספרו. המהר"ש לא רצה לתת הסכמה לכן שאל אותו: אמור לי מה הוא כפל הלשון הלשון "ועל נפלאותיך ועל טובתיך שבכל עת - ערב ובוקר וצהרים. כיון שכבר אמר "שבכל עת" למה מוסיף לומר "ערב ובוקר וצהרים" הרי גם זה הוא בכלל "בכל עת".
אמר לו המשכיל - אמור אתה. אמר לו המהר"ש אתה מחוצף ולמחוצפים אינני נותן הסכמות. אלא כדי שלא תחשוב שגם אני אינני יודע הפשט אומר לך: "ועל נפלאותיך וטובותיך שבכל עת". נקודה. ועל כל זה אנחנו מודים "ערב ובוקר וצהרים, שזה קאי על "נודה לך ונספר תהלתך" שאמרו מקודם כלומר: נודה לך ונספר תהלתך - בכל עת ערב ובוקר ומהרים, על נפלאותיך שבכל עת. האם זהו פשוט פשט או לא? --[[משתמש:שלום|שלום]] 00:02, 27 בינואר 2010 (UTC)
:אכן נ"ל כי זהו פשט. [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
===אורח מיוחד להתוועדות===
הסכיתו טיירע חסידים, לאחר הפצרות ושידולים רבים שהפצרתי בעצמי, נעניתי לעצמי. ר' [[זושא אלפרוביץ']], מתוועד, ואנן חסידים נקשיב ונענה אבתרי':
"בימים אלו, כשאנו באים מיום הבהיר יו"ד שבט, אני חושב שהכי מתאים לעלות נקודה שנוגעת לשליחות, היות וראינו במספר פעמים שיש קשר מיוחד בין יו"ד שבט לשלוחים. למשל: הרבי דיבר על השלוחים שיסעו לארץ הקודש ביו"ד בשבט וכו'.
ובנוגע לשליחות, הרי הרבי אמר שבדורנו אנו - כל אנשי הדור הם השלוחים של הרבי. בשמח"ת תשמ"ו לדוגמא, אמר ש"בדורינו כל יהודי הוא שליח של הרבי". בשיחה נוספת של הרבי מפורים תשמ"ז דיבר הרבי על-כך שאדמו"ר הריי"צ אמר על שנת תש"ג כשנה שיבוא משיח. הרבי שאל: הרי עברו כל כך הרבה שנים מאז, ואנו רואים שמשיח עדיין לא הגיע? בסוף השיחה הרבי מגיע למסקנה כי הכוונה היא לעבודה של 'להביא את משיח צדקנו'. בזמן של הרבי הריי"צ, העבודה של ביאת משיח הייתה מוטלת רק על הרבי, ובדורנו אנו העבודה להביא את משיח מוטלת על כל אחד ואחד מאנשי הדור.
לכאורה, מה בדיוק קורה פה? כשהרבי הריי"צ דיבר על משיח, זה נשאר רק בעבודתו שלו, ולא הפך להיות נחלת הכלל, וכשהרבי נשיא דורינו דיבר על משיח, הכוונה היא שעל כל הדור מוטלת עבודה זו?
הענין הוא, שעד דורינו אנו, הרבי והחסידים היו שני דברים; אמנם החסידים קיבלו תמיד השפעות של הרבי וכו', אבל החסידים והרבי היו כשני דברים שונים. לכן, התפקיד של הבאת המשיח נשארה על הרבי שבכל דור.
אולם אנו בדורינו, כאשר הרבי הפך אותנו את כל אחד ואחד מאיתנו לשליח של הרבי (כפי שהרבי הסביר כמה פעמים בענין של 'שלוחו של אדם כמותו'), היינו שעל-ידי זה שהרבי שלח את כל אחד ואחד מאיתנו - יש לנו את הכוח של הרבי המשלח וזה אולי הפירוש בדברי הרבי שבדורינו-אנו השליחות להבאת המשיח מוטלת על כל אחד ואחד: היות ואנו שלוחים של הרבי, ושלוחו של אדם כמותו, לכן עבודה ששייכת לרבי - הבאת המשיח, מוטלת עלינו.
עלינו כחסידים לדעת שעל ידי עבודתנו אנו אנו ממלאים את שליחותו של הרבי! מצד אחד זוהי זכות גדולה, ומצד שני זו אחריות כבדה ביותר לעשות את התפקיד של הרבי!
זה מה שהרבי אמר "אני את שלי עשיתי, ומכאן ולהבא אני מוסר לכם", שבעצם הרבי העביר לנו את התפקיד שבעצם מוטל על הרבי - כדברי הרבי הריי"צ - אלינו.
ויחד עם השליחות הזאת קיבלנו מהרבי גם את הכחות להתגבר על כל הקשיים למרות שלא רואים את הרבי, ולמרות שלא שומעים את הרבי, ועל פי הטבע לא שייך לחיות ככה, אעפ"כ הרבי נתן לנו את הכוחות האלו - כמותו ממש, שלמרות העלם הכבד שבו אנו נמצאים יש לנו את הכוח לפעול. רק שלפעמים, כוחות נעלים אלו, של ה'כמותו ממש' נמצאים בהעלם וצריכים אנו לעורר כוחות אלו על ידי לימוד תורתו הקדושה של הרבי.
בלימוד המאמרים, השיחות והאגרות הקדושות של הרבי אנו יכולים לגלות בנו את הכוחות שהרבי נטע בתוכנו לפעול בשליחותו של הרבי - כמותו ממש.
:ר' שלום, אני הייתי ממליץ על ניגון "שלוחי אדוננו", ואפשר "חיילי אדוננו". מה דעתך? [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
איני מכיר את השיר כל כך טוב, אם כן תשיר "שלוחי אדונינו". ואני אצטרף אליך. אשתדל שלא לשיר בקול רק בשקט כדי שלא לבלבל אותך. אגב מי הוא ר' זושא המשפיע המדהים הזה?--[[משתמש:שלום|שלום]] 00:18, 27 בינואר 2010 (UTC)
:אוקיי. ה[[משפיע]] הינו הרה"ח ר' [[משולם זושא אלפרוביץ']], משפיע ראשי בישיבת [[תומכי תמימים קרית גת]] ומשולחי הרבי ל[ארץ הקודש]]. [[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
אגב אם מישהו רוצה לקרות קריאת שמע שעל המיטה כהכנה ליום המחרת שלא יתבייש. אמנם אני בניו יורק אך אתם בצפת ובבני ברק כבר עיפים...--[[משתמש:שלום|שלום]] 00:27, 27 בינואר 2010 (UTC)
:איני מהקומות הללו...ר' חיים כפי-הנראה כבר קרא. אני (אודה ואבוש..) הייתי בלילה הקודם בעיצומה של [[התוועדות]] סוערת ומאד מומשכת, וע"כ לא איש הלילה כ"כ מהר....[[קובץ:שישים שנה.jpg|20px|קישור=י' שבט תשי"א]] --בהצלחה, [[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]] - [[אידישעפדיה|ההתוועדות מתחילה! המשפיעים מוזמנים...]]
ארץ ישראל הוא מקום חי. כמי שיש לו אלוק. חי עם רוחניות. חי עם עבודת ה'. חי עם התעוררות. חי עם תורה. חי עם תלמידי חכמים כדגים בים נער לא יספרם. חי עם מאות ישיבות בכל עיר. חי בכוללים בכל בנין. חי עם בתי מדרשים - תשעה מכל עשרה בנינים הם ביהמ"ד.
רציתי להתוועד ולהתחזק במשך הדקות הקרובות. אז ככה, מה אתם אומרים על הווארט האחרון שלי כאן?
ובכלל, חשבתי שמוטב שהמשתתפים הקבועים בחסידישע פדיה יקבלו את השורה "קיבלת הודעות חדשות" בכל פעם שיהיה משהו חדש בפארבריינגען. זה אפשרי לסדר את זה? --ראשית ואחרית שלום - סוכת שלום 20:06, 8 בפברואר 2010 (UTC)
כנראה שלא אוכל להתוועד עכשיו כיון שכבר הלכתם מכאן עכשיו. אז נתוועד בהמשכים. --ראשית ואחרית שלום - סוכת שלום 20:12, 8 בפברואר 2010 (UTC)
פעם קראתי סיפור על היהודי הקדוש, מאחד מהצדיקים שראהו בעת חופת נכדו, ואמר כי כמו שאי אפשר להסתכל על השמש בזריחתה כך לא היה אפשר להסתכל על היהודי הקדוש אז, וכן מספור על החוזה מלובלין בשעת הסדר. כשאני רוצה לתאר לעצמי את המחזה, אני נזכר בתמונה זו של הרבי בפורים...--ראשית ואחרית שלום - סוכת שלום 17:25, 1 במרץ 2010 (UTC)
במהלך ההתוועדות תתקיים גם סיום על מסכת תמיד, מה שיהפוך את הלקח והברונפון לסעודת מצווה (אני מקווה שיש לכל אחד לתרום להתוועדות מהמשלוחי מנות בבית.)
החג קרוי במגילת אסתר "ימי משתה ושמחה". הרבי מסביר כי השמחה בפורים היא ענין שלמעלה ממדידה והגבלה לגמרי, וכמאמר חז"ל: חייב איניש לבסומי בפוריא עד דלא ידע בין ארור המן לברוך מרדכי".[1]
חשבתי לבאר הענין של עד לא ידע בפורים, כענין שנאמר במדרש, שהיו ארבעה מלכים, אחד אמר ארדוף אויבי ואשיגם ולא אשוב עד כלותם - דוד המלך - והקב"ה הסכים, אחד אמר אין בי כח לרדוף רק לומר שירה והקב"ה אמר אכן נכון הדבר, והשלישי אמר אין בי לא כח לרדוף ולא לומר שירה אלא אני ישן על מיטתי, וכן הוה.
זו היא הבחינה של פורים, כפסק הרמ"א - חייב איניש לבסומי בפוריא עד דלא ידע היינו עד שיישן, בפורים היא עבודה של ביטול גמור לרבונו של עולם, למעלה מטעם ודעת. --ראשית ואחרית שלום - סוכת שלום 17:25, 1 במרץ 2010 (UTC)
יפה ר' שלם - ולכן כל החגים עתידים להיבטל לבד מפורים. כיוון שפורים עניינו ביטול - למעלה מטעם ודעת. וכמו בגאולה האמיתית והשלימה שהיא למעלה מטעם ודעת - הרי שעניין כל החגים יבטל (אמנם נמשיך לקיים אותם אבל) הציווי וכו' - יבטל. כיוון שעניינם הוא טעם ודעת. משא"כ פורים, כמו שביארת. לחייםלחיים. --בהצלחה, חסיד חב"ד - שוחחו עימי!
ומהטעמים על זה שג' הסימנים דישראל מרומזים בתיבת "בשר", הוא – האחדות דישראל מתבטאת (גם) בג' סימנים הנ"ל , ולכן ג' סימנים אלה הם ר"ת בשר לרמז, שהאחדות דישראל היא גם מצד ה"בשר".
לא, אך ידוע לי מהם הוראות הרבי ליום זה: להוסיף בענייני שמחה ובמתנות לאביונים - כבפורים עצמו. היו הרבה פעמים שהרבי התוועד ביום זה, ואף הורה לערוך סעודות מצווה ביום זה. --בהצלחה, חסיד חב"ד - שוחחו עימי!
מעניין מה הגדר של היום טוב, הרי ממה נפשך, אם זה פורים אז למה אין את כל מצוות היום, ואם זה לא פורים אז את מי אנחנו מרמים? חסידי פולין לובשים למשל שטיירמילאך. מעניין מאיפה המקור. --ראשית ואחרית שלום - סוכת שלום 18:00, 1 במרץ 2010 (UTC)
היות והזכרת את המילה תמיד, נתכונן לסיום על מסכת תמיד. הרבי עורר שצריך לעסוק בהלכות בית המקדש, ולדעת שאין זה לימוד של "הלכתא למשיחא", אלא זה הלכה למעשה ממש, שהרי בכל יום אנו מחכים לו שיבוא.
שמעתי פעם בשם הרב רבי משה וולפסון שליט"א, שביאר מה שאנו אומרים באני מאמין בכל יום אנו מחכים לו שיבוא, ולכאורה קשה מה השייכות של זה לאני מאמין, הרי זו מצווה ככל המצוות. ועל כרחך צריך לומר שזה חלק מהאמונה, כי סימן לזה שמאמינים באמת שהמשיח יכול לבוא בכל עת, הוא על ידי שמצפים לביאתו. משל למי שאמרו לו שהגריל מאתים מליון דולר, והוא עתיד לקבל זאת בשנה הקרובה, אם כי אין ידוע אם יהיה זה היום או מחר או עוד חצי שנה ויותר. וודאי ובוודאי שיכה בכל עת: אולי עכשיו? אולי עכשיו?
ואכן שוב מצאתי שברמב"ם כותב "וכל מי שאינו מצפה לו או שאינו מחכה לביאתו הרי זה אפיקורוס"... כי אכן זה הסימן האמיתי לביאת המשיח - ההמתנה לביאתו! וזה מוכרח... --ראשית ואחרית שלום - סוכת שלום 18:09, 1 במרץ 2010 (UTC)
לחיים לחיים. מסתמא תיעזר בהדרן הנפלא של הרבי על מסכת זו. --בהצלחה, חסיד חב"ד - שוחחו עימי! 18:13, 1 במרץ 2010 (UTC)
הדרן עלך מסכת תמיד והדרך עלן. הדרן עלך מסכת תמיד ודעתך עלך. לא נתנשי מינך מסכת תמיד ולא תתנשי מינן לא בעלמא הדין ולא בעלמא דאתי:
יהי רצון מלפניך י-י אלהינו ואלהי אבותינו שתנהא תורתך אמנותנו בעולם הזה ותהא עמנו לעולם הבא. חנינא בר פפא, רמי בר פפא, נחמן בר פפא, אחאי בר פפא, אבא מרי בר פפא, רפרם בר פפא, רכיש בר פפא, סורחב בר פפא, אדא בר פפא, דרו בר פפא:
הערב נא יי אלהינו את דברי תורתך בפינו ובפיפיות עמך בית ישראל, ונהיה אנחנו וצאצאינו וצאצאי עמך בית ישראל כלנו יודעי שמיך ולומדי תורתך: מאויבי תחכמני מצותיך, כי לעולם היא לי: יהי לבי תמים בחוקיך, למען לא אבוש: לעולם לא אשכח פקודיך, כי בם חייתני: ברוך אתה ה', למדני חקיך: אמן אמן אמן סלה ועד:
מודים אנחנו לפניך יי אלהינו ואלהי אבותינו ששקלת חלקנו מיושבי בית המדרש ולא שמת חלקנו מיושבי קרנות. שאנו משכימים והם משכימים. אנו משכימים לדברי תורה והם משכימים לדברים בטלים. אנו עמלים והם עמלים. אנו עמלים ומקבלים שכר והם עמלים ואינן מקבלים שכר. אנו רצים והם רצים. אנו רצים לחיי העולם הבא והם רצים לבאר שחת. שנאמר ואתה אלהים תורידם לבאר שחת, אנשי דמים ומרמה לא יחצו ימיהם ואני אבטח בך. קדיש.
אני רואה שבאתם שתויים להתוועדות, עוד לפני שלקחתם משקה. מה זה? חסיד, מתנדנד שמאלה. שלום, ימינה.. נו, העיקר שיהיה א פריילעכ'ן פורים וב-770 עם משיח צדקנו. --בהצלחה! חיים נהר ¤ (שׂיג ושׂיח) 20:46, 1 במרץ 2010 (UTC)