יוסף בורג: הבדלים בין גרסאות בדף
חייל של המלך (שיחה | תרומות) |
חייל של המלך (שיחה | תרומות) |
||
שורה 21: | שורה 21: | ||
===לאחר התנהלותו בפרשיית 'מיהו יהודי'=== | ===לאחר התנהלותו בפרשיית 'מיהו יהודי'=== | ||
הרבי מתח ביקורת נוקבת וחריפה על פעולותיו ופעולות מפלגתו, מפלגת [[המפד"ל]], בענין [[מיהו יהודי]]. | |||
בחודש [[סיון]] [[תשל"א]] נכנס בורג יחד עם אשתו לרבי ליחידות. ביחידות דיבר איתו הרבי בחריפות והיא נמשכה למשך חצי שעה. מעבר לדלת שמעו הנוכחים כמה מדברי הרבי: | בחודש [[סיון]] [[תשל"א]] נכנס בורג יחד עם אשתו לרבי ליחידות. ביחידות דיבר איתו הרבי בחריפות והיא נמשכה למשך חצי שעה. מעבר לדלת שמעו הנוכחים כמה מדברי הרבי: | ||
הרבי אמר לו משהו והוא הכחיש ואז אמר לו הרבי מה הוא מכחיש פה בחדר דבר שכל העיתונים כתבו על זה, שייצא לחוץ ויכחיש. כמו כן הוא אמר לרבי משהו והרבי אמר לו שאם שר הפנים אומר כך הרי שר הפנים שקרן{{הערה|תשורה עמאר ט"ו סיון תשנ"ח ע' 29}}. כנראה שבהזדמנות זו נתבקש המזכיר הרב [[יהודה ליב גרונר]] ע"י הרבי שיבטיח שאיש לא יפגע בו כל זמן בואו וצאתו מ770{{הערה|מפי הרב [[נחמן שפירא]].}}. | הרבי אמר לו משהו והוא הכחיש ואז אמר לו הרבי מה הוא מכחיש פה בחדר דבר שכל העיתונים כתבו על זה, שייצא לחוץ ויכחיש. כמו כן הוא אמר לרבי משהו והרבי אמר לו שאם שר הפנים אומר כך הרי שר הפנים שקרן{{הערה|תשורה עמאר ט"ו סיון תשנ"ח ע' 29}}. כנראה שבהזדמנות זו נתבקש המזכיר הרב [[יהודה ליב גרונר]] ע"י הרבי שיבטיח שאיש לא יפגע בו כל זמן בואו וצאתו מ770{{הערה|מפי הרב [[נחמן שפירא]].}}. | ||
קודם נסיעת ר' [[שניאור זלמן שמרלינג]] לרבי לחודש [[תשרי]] [[תשל"ד]] ביקש מממנו בורג שישאל את הרבי מדוע הוא כל כך ברוגז עליו עד כדי כך שאינו מקבלו ל[[יחידות]]. שמרלינג שלא רצה לשאול זאת סתם ישירות הגיש לרבי בעת היחידות פ"נ עם שמות כל משפחתו של בורג בהשמטת שמו. מיד הרבי הגיב שחסר, ושמרלינג ענה שבכוונה לא כתב מפני שהשם החסר, יוסף בורג, אמר לו שהרבי ברוגז עליו וביקש לשאול מדוע. למשמע הדברים קם הרבי מכיסאו כשפניו מאדימות ושאל שלוש פעמים בצער בעודו פושט את ידיו לצדדים: "אני ברוגז על יהודי?!{{הערה|במקור באידיש: "איך בין ברוגז אף א איד?!"}}, והוסיף: "רק כואב לי שהוא יכול לעשות בזה ואינו עושה"{{הערה|'לקט סיפורים אודות נשיא דורנו כ"ק אדמו"ר שסופרו בישיבת בין הזמנים "צעירי ליובאוויטש" - י"א ניסן תשס"ג}}. | קודם נסיעת ר' [[שניאור זלמן שמרלינג]] לרבי לחודש [[תשרי]] [[תשל"ד]] ביקש מממנו בורג שישאל את הרבי מדוע הוא כל כך ברוגז עליו עד כדי כך שאינו מקבלו ל[[יחידות]]. שמרלינג שלא רצה לשאול זאת סתם ישירות הגיש לרבי בעת היחידות פ"נ עם שמות כל משפחתו של בורג בהשמטת שמו. מיד הרבי הגיב שחסר, ושמרלינג ענה שבכוונה לא כתב מפני שהשם החסר, יוסף בורג, אמר לו שהרבי ברוגז עליו וביקש לשאול מדוע. למשמע הדברים קם הרבי מכיסאו כשפניו מאדימות ושאל שלוש פעמים בצער בעודו פושט את ידיו לצדדים: "אני ברוגז על יהודי?!{{הערה|במקור באידיש: "איך בין ברוגז אף א איד?!"}}, והוסיף: "רק כואב לי שהוא יכול לעשות בזה ואינו עושה"{{הערה|'לקט סיפורים אודות נשיא דורנו כ"ק אדמו"ר שסופרו בישיבת בין הזמנים "צעירי ליובאוויטש" - י"א ניסן תשס"ג'}}. | ||
בשנת [[תשל"ו]] בעת [[מבצע אנטבה]] צידד בעד שחרור מחבלים תמורת החטופים, הרבי בשיחה שנשא לאחר המבצע (ב[[י"ב תמוז]] [[תשל"ו]]) דיבר נגדו ואמר{{הערה|[https://chabad.info/magazine/497418/ מבצע אנטבה] ב{{אינפו}}}}: | בשנת [[תשל"ו]] בעת [[מבצע אנטבה]] צידד בעד שחרור מחבלים תמורת החטופים, הרבי בשיחה שנשא לאחר המבצע (ב[[י"ב תמוז]] [[תשל"ו]]) דיבר נגדו ואמר{{הערה|[https://chabad.info/magazine/497418/ מבצע אנטבה] ב{{אינפו}}}}: |
גרסה מ־04:50, 16 בפברואר 2022
![](/images/f/fb/%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%92.jpg)
מר יוסף בורג (ט' בשבט תרס"ט (31 בינואר 1909) – ה' חשוון תש"ס (15 באוקטובר 1999)) היה חבר כנסת, וכיהן כשר הפנים, הבריאות, הרווחה והדתות. ממנהיגי מפלגת המפד"ל.
תולדות חיים
נולד בט' בשבט תרס"ט בגרמניה לאברהם וסילביה בורג, למד בין השנים תרפ"ח - תרצ"א בבית המדרש לרבנים ובאוניברסיטת ברלין. בשנת תרצ"ט הוסמך לרבנות ולאחר מכן עלה לארץ ישראל. התחתן בשנת תרצ"ג עם רבקה סלונים.
עם הקמת מדינת ישראל שימש כחבר כנסת במשך כארבעים שנה, במהלכם כיהן כשר הפנים, הבריאות, הרווחה והדתות. בשנת תש"ל מונה ליו"ר מפלגת המפד"ל, בשל פטירת היו"ר הקודם משה שפירא. בשנת תשמ"ו התפטר מהכנסת.
קשריו עם חב"ד
נפגש עם הרבי לראשונה בפריז בעת ביקורו של הרבי בפריז בשנת תש"ז[1].
נפגש פעמים רבות עם הרבי בעת כהונתו כשר הפנים. באחת מפגישותיו עם הרבי, תמה על מכתבו של הרבי שבו הוא קורא להצביע ל"רשימה החרדית ביותר", זאת מכיוון שחסידי חב"ד מפרשים זאת על אגודת ישראל או פא"י, ולא על מפלגתו (המפד"ל). הרבי בתגובה ענה ש:"ישתדל שעד הבחירות הבאות יוכלו החסידים לפרשה על מפלגתו"[2].
הרבי שלח אליו מכתבים רבים בהם מעודד אותו להקים "חזית דתית"[3].
בשנת תשי"ח הוזמן להתוועדות י"ט כסלו בכפר חב"ד. במקום היה דחיפות גדולות, ובורג פנה ליו"ר ועד כפר חב"ד שיתן לו לעבור דרך הבמה, אולם הוא סירב. בורג נעלב מכך ואיים שלא ישתתף יותר יותר בהתוועדויות של חב"ד. כאשר שמע על כך הרבי, שלח לו מכתב התנצלות על התקרית[4].
בשנת תשי"ח כאשר הועלה לראשונה שאלת "מיהו יהודי" התפטר מהממשלה יחד עם שאר חברי המפד"ל. בשנת תש"ל בעת מאבקו של הרבי על חוק מיהו יהודי, פנה הרבי אליו שיתנגד להצעת החוק שהוצעה: "יהודי" - מי שנולד לאם יהודיה או שנתגייר, והוא אינו בן דת אחרת" ללא המילה "כהלכה". אולם אף על פי כן הוא צידד נגד הוראת הרבי והצביע בעד החוק.
לאחר התנהלותו בפרשיית 'מיהו יהודי'
הרבי מתח ביקורת נוקבת וחריפה על פעולותיו ופעולות מפלגתו, מפלגת המפד"ל, בענין מיהו יהודי.
בחודש סיון תשל"א נכנס בורג יחד עם אשתו לרבי ליחידות. ביחידות דיבר איתו הרבי בחריפות והיא נמשכה למשך חצי שעה. מעבר לדלת שמעו הנוכחים כמה מדברי הרבי: הרבי אמר לו משהו והוא הכחיש ואז אמר לו הרבי מה הוא מכחיש פה בחדר דבר שכל העיתונים כתבו על זה, שייצא לחוץ ויכחיש. כמו כן הוא אמר לרבי משהו והרבי אמר לו שאם שר הפנים אומר כך הרי שר הפנים שקרן[5]. כנראה שבהזדמנות זו נתבקש המזכיר הרב יהודה ליב גרונר ע"י הרבי שיבטיח שאיש לא יפגע בו כל זמן בואו וצאתו מ770[6].
קודם נסיעת ר' שניאור זלמן שמרלינג לרבי לחודש תשרי תשל"ד ביקש מממנו בורג שישאל את הרבי מדוע הוא כל כך ברוגז עליו עד כדי כך שאינו מקבלו ליחידות. שמרלינג שלא רצה לשאול זאת סתם ישירות הגיש לרבי בעת היחידות פ"נ עם שמות כל משפחתו של בורג בהשמטת שמו. מיד הרבי הגיב שחסר, ושמרלינג ענה שבכוונה לא כתב מפני שהשם החסר, יוסף בורג, אמר לו שהרבי ברוגז עליו וביקש לשאול מדוע. למשמע הדברים קם הרבי מכיסאו כשפניו מאדימות ושאל שלוש פעמים בצער בעודו פושט את ידיו לצדדים: "אני ברוגז על יהודי?![7], והוסיף: "רק כואב לי שהוא יכול לעשות בזה ואינו עושה"[8].
בשנת תשל"ו בעת מבצע אנטבה צידד בעד שחרור מחבלים תמורת החטופים, הרבי בשיחה שנשא לאחר המבצע (בי"ב תמוז תשל"ו) דיבר נגדו ואמר[9]:
הוא היה היחיד שאמר שצריך לתת את כל המחבלים שאסורים בארץ ישראל, והוא עשה זאת באיצטלא דקדושה, שעל פי שולחן ערוך חייבים לתת את המחבלים, בגלל שזה ענין של פיקוח נפש, ולכן אסור לעמוד בסכנה…
48 שעות לפני המעשה היתה אסיפה, והוא היה היחיד שאמר שצריך לתת את המחבלים, אותו אחד שאומר שצריך לרשום גויים כיהודים היפך התורה, אומר שצריך לתת את המחבלים, והוא אומר את זה כשהוא יושב חבוש בכיפה… מדוע הוא נהיה "בעל דיעה", מה צריך להיות על פי שולחן ערוך? פסק דין צריך לשאול רב, לא אצלו, בדיוק כמו שעל גיור צריך לשאול רבנים, והם פוסקים שצריך להיות גיור כהלכה…
— שיחת קודש, י"ב תמוז, תשל"ו
בהזדמנות כאשר הגיע לכנס בחירות, הגיעו מספר חסידי חב"ד למקום והכפישו את שמו בשל פעולותיו בנושא מיהו יהודי. כשיספרו על כך לרבי, אמר הרבי שהוא אינו מרוצה מכך[10].
משפחתו
אשתו, רבקה הייתה ביתו של יעקב יוסף סלונים מצאצאי אדמו"ר הזקן, אחיה היה אליעזר דן סלונים.
הערות שוליים
- ↑ הרבי כותב ליוסף בורג
- ↑ ספר הצאצאים עמ' 283.
- ↑ אגרות קודש כרך ד', איגרת מ"ד [דרושה הבהרה].
- ↑ אגרות קודש, ט"ז, ה'תקקס"ב. שם, י"ז , ו'קעג.
- ↑ תשורה עמאר ט"ו סיון תשנ"ח ע' 29
- ↑ מפי הרב נחמן שפירא.
- ↑ במקור באידיש: "איך בין ברוגז אף א איד?!"
- ↑ 'לקט סיפורים אודות נשיא דורנו כ"ק אדמו"ר שסופרו בישיבת בין הזמנים "צעירי ליובאוויטש" - י"א ניסן תשס"ג'
- ↑ מבצע אנטבה ב
- ↑ "המדינה היא עניין פרקטי" ב
.