שניאור חיים גוטניק: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (←משפחתו) |
(עריכה) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:חייים.jpg|שמאל|ממוזער|280px|הרב שניאור חיים גוטניק בקבלת דולר לברכה מהרבי]] | [[קובץ:חייים.jpg|שמאל|ממוזער|280px|הרב שניאור חיים גוטניק בקבלת דולר לברכה מהרבי]] | ||
הרב '''שניאור חיים''' | הרב '''שניאור חיים''' '''גוטניק''' היה מראשוני המתיישבים החב"דיים באוסטרליה, ומקושר בלב ונפש לרבי. במשך שנים רבות כיהן כרב קהילה וכרב הראשי של צבא אוסטרליה. זכה לקירובים נדירים מהרבי ועסק רבות ב[[הפצת המעיינות]] וקירובם של יהודים לאביהם שבשמיים. | ||
==תולדות חיים== | |||
נולד בשנת [[תרפ"ב]] בברית המועצות, לאביו הרב [[מרדכי זאב גוטניק]]. הרב מרדכי היה מתלמידי ישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]], ומשלוחי [[אדמו"ר הרש"ב]] ואדמו"ר הריי"צ לעיר טיפליס שבגרוזיה. | |||
ב[[ | בהיותו ילד, עלתה המשפחה ל[[ארץ הקודש]] והתיישבה ב[[תל אביב]], לאחר שקבלו בניסים היתר יציאה מרוסיה. בשנת [[תרפ"ז]] קיבל אביו הצעת רבנות באנגליה. הוא כתב על כך ל[[אדמו"ר הריי"צ]], אשר ענה בחיוב, ואף עשה רבות כדי שההצעה תצא לפועל, ושלח מכתבים לרבנים וחסידים וזירזם לתרגם את ההצעה הלכה למעשה. בצעירותו למד בישיבת טעלז. ב[[י"ט כסלו - חג הגאולה|י"ט כסלו]] [[תרצ"ב]], נפטר אביו, הרב מרדכי והוא אברך צעיר בן שלושים וארבע בלבד. כמה שנים לאחר מכן, נישאה אמו בשנית לחסיד הרב אשר אברהמסון, לימים רבה הראשי של סידני. | ||
בקיץ [[תרפ"ט]] נסע לריגא כדי לשהות במחיצתו של אדמו"ר הריי"צ לאחר שעזב את תחומי רוסיה. | |||
עם פרוץ [[מלחמת העולם השנייה]] נמלטו מאנגליה יהודים רבים שחששו לגורלם, ביניהם הייתה גם משפחתו של הרב גוטניק. יחד עם רבים אחרים הפליגו באוניה עד לאוסטרליה, שם התיישבה המשפחה בעיר סידני. | |||
לאחר שהרב גוטניק יחד עם קבוצה של בחורי, כתבו לרבי הריי"צ, כי ברצונם ללמוד בארצות הברית, אדמו"ר הריי"צ הורה להם להישאר באוסטרליה. במכתב כותב אדמו"ר הריי"צ כי{{ציטוטון|"מה' מצעדי גבר כוננו ומאחר שהוליכה אתכם ההשגחה העליונה לאוסטרליה סימן שזהו מקומכם". בהמשך המברק כותב אדמו"ר הריי"צ כי מאחר שסוף כל סוף תיגמר המלחמה, ואלפי יהודים יגיעו כפליטים לאוסטרליה,– יש לדאוג להכשיר את הקרקע לקראת בואם כדי שזו תהיה מקום תורה. {{מונחון|"און מ'זאל קענען געפינען דעם אויבערשטן"|שיוכלו למצוא את הקדוש ברוך הוא}}.}}}. | |||
כעבור שנים רבות בברכת הרבי נפתחה ישיבת חב"ד באוסטרליה, בי"א שבט [[תשכ"ו]] כאשר הוקמה הישיבה במלבורן, בעוד הרב חיים גוטניק נמנה על מייסדי הישיבה. | |||
הרב גוטניק התחתן עם בתו של החסיד הנודע הרב חיים טשעסטער. לאחר נישואיו התגורר בסידני, ולאחר שנים ספורות העתיק את מקום מגוריו והתיישב בעיר מלבורן. | |||
כבר בצעירותו הפך לעסקן שעשה רבות למען [[הפצת המעיינות]] באוסטרליה, למרות שבאותה תקופה היו בה חסידי חב"ד מעטים. כך ב[[חודש חשון]] [[תש"ח]] ביקש ממנו אדמו"ר הריי"צ לסייע לרב [[יצחק דוד גרונר]] שהגיע כמה חודשים קודם לכן למלבורן בשליחות מרכז ישיבות תומכי תמימים. | |||
כבר בצעירותו הפך לעסקן שעשה רבות למען [[הפצת המעיינות]] באוסטרליה, למרות שבאותה תקופה היו בה חסידי חב"ד מעטים. כך ב[[חודש חשון]] [[תש"ח]] ביקש ממנו אדמו"ר הריי"צ לסייע לרב [[יצחק דוד גרונר]] שהגיע כמה חודשים קודם לכן למלבורן בשליחות מרכז ישיבות תומכי תמימים | |||
בהמשך המכתב מבקש ממנו אדמו"ר הריי"צ לבקש מחותנו הרב חיים טשעסטער לסייע אף הוא לרב גרונר. שנים מאוחר יותר, הגיע הרב גרונר למדינה על מנת לשמש כשליח קבוע במלבורן, ועמד בראש המוסדות שם במשך עשרות שנים עד לפטירתו בשנת תשס"ח. | בהמשך המכתב מבקש ממנו אדמו"ר הריי"צ לבקש מחותנו הרב חיים טשעסטער לסייע אף הוא לרב גרונר. שנים מאוחר יותר, הגיע הרב גרונר למדינה על מנת לשמש כשליח קבוע במלבורן, ועמד בראש המוסדות שם במשך עשרות שנים עד לפטירתו בשנת תשס"ח. | ||
כשרונות נעלים היו לרב גוטניק ועל כך כותב אדמו"ר הריי"צ בהמשך המכתב כי כשרונותיו נעלים אפילו [[משל]] אביו: "ולא אפונה אשר מתנוססים בו כשרונות נשגבים מכשרוני ידידי אביו הרב ". | כשרונות נעלים היו לרב גוטניק ועל כך כותב אדמו"ר הריי"צ בהמשך המכתב כי כשרונותיו נעלים אפילו [[משל]] אביו: "ולא אפונה אשר מתנוססים בו כשרונות נשגבים מכשרוני ידידי אביו הרב ". | ||
לאחר זמן הוצעה לרב גוטניק מישרת רבנות באדלייד וב[[ב' כסלו]] [[תשי"ז]], כתב על כך לרבי. ב[[י"ט כסלו - חג הגאולה|י"ט כסלו]] השיב לו הרבי במכתב כי עליו לקחת משרה זו. | |||
לאחר זמן הוצעה לרב גוטניק מישרת רבנות באדלייד | |||
מסיבות מסויימות לא יצא הדבר אל הפועל, ובשביעי של פסח [[תשי"ח]] מונה לרב קהילת "אלווד" במלבורן, שם כיהן ברבנות במשך 45 שנים. | מסיבות מסויימות לא יצא הדבר אל הפועל, ובשביעי של פסח [[תשי"ח]] מונה לרב קהילת "אלווד" במלבורן, שם כיהן ברבנות במשך כ-45 שנים. | ||
הרב גוטניק היה למדן גדול ובעל פה מפיק מרגליות. כל ימיו עסק ברבנות והיה נואם בחסד עליון. תמיד נהג לשלב בדבריו הומור. בגלל היותו רב למדן ומסור כל כך לקהילתו, התמנה בשנת [[תשכ"ז]] לנשיא ועד רבני ויקטוריה, גוף רבני חשוב באוסטרליה. | הרב גוטניק היה למדן גדול ובעל פה מפיק מרגליות. כל ימיו עסק ברבנות והיה נואם בחסד עליון. תמיד נהג לשלב בדבריו הומור. בגלל היותו רב למדן ומסור כל כך לקהילתו, התמנה בשנת [[תשכ"ז]] לנשיא ועד רבני ויקטוריה, גוף רבני חשוב באוסטרליה. | ||
תפקיד נוסף בו כיהן, היה הרב היהודי של צבא אוסטרליה. במסגרת תפקיד זה עשה רבות למען החיילים היהודיים שבשירות הצבאי. הוא דאג להם לאוכל כשר, תשמישי קדושה ועוד. כל יום חיפש אחר חיילים יהודיים נוספים שלא ביקשו אוכל כשר ובית כנסת, והוא עשה הכל כדי לקרבם ליהדות. בזכותו חיילים רבים התחזקו בשמירת מצוות. | תפקיד נוסף בו כיהן, היה הרב היהודי של צבא אוסטרליה. במסגרת תפקיד זה עשה רבות למען החיילים היהודיים שבשירות הצבאי. הוא דאג להם לאוכל כשר, תשמישי קדושה ועוד. כל יום חיפש אחר חיילים יהודיים נוספים שלא ביקשו אוכל כשר ובית כנסת, והוא עשה הכל כדי לקרבם ליהדות. בזכותו חיילים רבים התחזקו בשמירת מצוות. | ||
הרב גוטניק היה מסור בלב ונפש למוסדות חב"ד בעירו - כפי שהוא עצמו העיד במכתבו לרבי. | הרב גוטניק היה מסור בלב ונפש למוסדות חב"ד בעירו - כפי שהוא עצמו העיד במכתבו לרבי. | ||
כשהגיע לרבי זכה לקירובים נדירים. | כשהגיע לרבי זכה לקירובים נדירים. ב"[[פאראד]]" של [[ל"ג בעומר]] הזמינו הרבי לעמוד על הבימה כשהוא לבוש במדי צבא אוסטרליה. מקורביו מספרים כי הרבי אף שילם לו את כרטיס-הטיסה הראשון מאוסטרליה לניו-יורק. | ||
הרב גוטניק זכה למכתבים ויחידויות בהם קיבל הוראות רבות ומפורטות. בשנת [[תשכ"ח]] הרבי נתן לו מאה ואחד דולר, בכדי שידפיסו את התניא במלבורן בפעם השניה. | הרב גוטניק זכה למכתבים ויחידויות בהם קיבל הוראות רבות ומפורטות. בשנת [[תשכ"ח]] הרבי נתן לו מאה ואחד דולר, בכדי שידפיסו את התניא במלבורן בפעם השניה. | ||
בשנים האחרונות עמד בראש מכון הסמיכה שפתח בנו הנגיד [[יוסף יצחק גוטניק]]. | בשנים האחרונות עמד בראש מכון הסמיכה שפתח בנו הנגיד [[יוסף יצחק גוטניק]]. | ||
ב[[חודש סיון]] [[תשס"ג]] הודיע הרב על פרישתו מתפקיד רב קהילת "אלווד", | ב[[חודש סיון]] [[תשס"ג]] הודיע הרב על פרישתו מתפקיד רב קהילת "אלווד", וב[[כ"ט תשרי]] [[תשס"ד]], נפטר. | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== |
גרסה מ־17:52, 17 בינואר 2021
![](/images/thumb/e/ee/%D7%97%D7%99%D7%99%D7%99%D7%9D.jpg/280px-%D7%97%D7%99%D7%99%D7%99%D7%9D.jpg)
הרב שניאור חיים גוטניק היה מראשוני המתיישבים החב"דיים באוסטרליה, ומקושר בלב ונפש לרבי. במשך שנים רבות כיהן כרב קהילה וכרב הראשי של צבא אוסטרליה. זכה לקירובים נדירים מהרבי ועסק רבות בהפצת המעיינות וקירובם של יהודים לאביהם שבשמיים.
תולדות חיים
נולד בשנת תרפ"ב בברית המועצות, לאביו הרב מרדכי זאב גוטניק. הרב מרדכי היה מתלמידי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש, ומשלוחי אדמו"ר הרש"ב ואדמו"ר הריי"צ לעיר טיפליס שבגרוזיה.
בהיותו ילד, עלתה המשפחה לארץ הקודש והתיישבה בתל אביב, לאחר שקבלו בניסים היתר יציאה מרוסיה. בשנת תרפ"ז קיבל אביו הצעת רבנות באנגליה. הוא כתב על כך לאדמו"ר הריי"צ, אשר ענה בחיוב, ואף עשה רבות כדי שההצעה תצא לפועל, ושלח מכתבים לרבנים וחסידים וזירזם לתרגם את ההצעה הלכה למעשה. בצעירותו למד בישיבת טעלז. בי"ט כסלו תרצ"ב, נפטר אביו, הרב מרדכי והוא אברך צעיר בן שלושים וארבע בלבד. כמה שנים לאחר מכן, נישאה אמו בשנית לחסיד הרב אשר אברהמסון, לימים רבה הראשי של סידני.
בקיץ תרפ"ט נסע לריגא כדי לשהות במחיצתו של אדמו"ר הריי"צ לאחר שעזב את תחומי רוסיה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו מאנגליה יהודים רבים שחששו לגורלם, ביניהם הייתה גם משפחתו של הרב גוטניק. יחד עם רבים אחרים הפליגו באוניה עד לאוסטרליה, שם התיישבה המשפחה בעיר סידני.
לאחר שהרב גוטניק יחד עם קבוצה של בחורי, כתבו לרבי הריי"צ, כי ברצונם ללמוד בארצות הברית, אדמו"ר הריי"צ הורה להם להישאר באוסטרליה. במכתב כותב אדמו"ר הריי"צ כי""מה' מצעדי גבר כוננו ומאחר שהוליכה אתכם ההשגחה העליונה לאוסטרליה סימן שזהו מקומכם". בהמשך המברק כותב אדמו"ר הריי"צ כי מאחר שסוף כל סוף תיגמר המלחמה, ואלפי יהודים יגיעו כפליטים לאוסטרליה,– יש לדאוג להכשיר את הקרקע לקראת בואם כדי שזו תהיה מקום תורה.
שגיאות פרמטריות בתבנית:מונחון
לא נמצא templatedata תקין "און מ'זאל קענען געפינען דעם אויבערשטן"."}.
כעבור שנים רבות בברכת הרבי נפתחה ישיבת חב"ד באוסטרליה, בי"א שבט תשכ"ו כאשר הוקמה הישיבה במלבורן, בעוד הרב חיים גוטניק נמנה על מייסדי הישיבה.
הרב גוטניק התחתן עם בתו של החסיד הנודע הרב חיים טשעסטער. לאחר נישואיו התגורר בסידני, ולאחר שנים ספורות העתיק את מקום מגוריו והתיישב בעיר מלבורן.
כבר בצעירותו הפך לעסקן שעשה רבות למען הפצת המעיינות באוסטרליה, למרות שבאותה תקופה היו בה חסידי חב"ד מעטים. כך בחודש חשון תש"ח ביקש ממנו אדמו"ר הריי"צ לסייע לרב יצחק דוד גרונר שהגיע כמה חודשים קודם לכן למלבורן בשליחות מרכז ישיבות תומכי תמימים.
בהמשך המכתב מבקש ממנו אדמו"ר הריי"צ לבקש מחותנו הרב חיים טשעסטער לסייע אף הוא לרב גרונר. שנים מאוחר יותר, הגיע הרב גרונר למדינה על מנת לשמש כשליח קבוע במלבורן, ועמד בראש המוסדות שם במשך עשרות שנים עד לפטירתו בשנת תשס"ח.
כשרונות נעלים היו לרב גוטניק ועל כך כותב אדמו"ר הריי"צ בהמשך המכתב כי כשרונותיו נעלים אפילו משל אביו: "ולא אפונה אשר מתנוססים בו כשרונות נשגבים מכשרוני ידידי אביו הרב ".
לאחר זמן הוצעה לרב גוטניק מישרת רבנות באדלייד ובב' כסלו תשי"ז, כתב על כך לרבי. בי"ט כסלו השיב לו הרבי במכתב כי עליו לקחת משרה זו.
מסיבות מסויימות לא יצא הדבר אל הפועל, ובשביעי של פסח תשי"ח מונה לרב קהילת "אלווד" במלבורן, שם כיהן ברבנות במשך כ-45 שנים.
הרב גוטניק היה למדן גדול ובעל פה מפיק מרגליות. כל ימיו עסק ברבנות והיה נואם בחסד עליון. תמיד נהג לשלב בדבריו הומור. בגלל היותו רב למדן ומסור כל כך לקהילתו, התמנה בשנת תשכ"ז לנשיא ועד רבני ויקטוריה, גוף רבני חשוב באוסטרליה.
תפקיד נוסף בו כיהן, היה הרב היהודי של צבא אוסטרליה. במסגרת תפקיד זה עשה רבות למען החיילים היהודיים שבשירות הצבאי. הוא דאג להם לאוכל כשר, תשמישי קדושה ועוד. כל יום חיפש אחר חיילים יהודיים נוספים שלא ביקשו אוכל כשר ובית כנסת, והוא עשה הכל כדי לקרבם ליהדות. בזכותו חיילים רבים התחזקו בשמירת מצוות.
הרב גוטניק היה מסור בלב ונפש למוסדות חב"ד בעירו - כפי שהוא עצמו העיד במכתבו לרבי.
כשהגיע לרבי זכה לקירובים נדירים. ב"פאראד" של ל"ג בעומר הזמינו הרבי לעמוד על הבימה כשהוא לבוש במדי צבא אוסטרליה. מקורביו מספרים כי הרבי אף שילם לו את כרטיס-הטיסה הראשון מאוסטרליה לניו-יורק.
הרב גוטניק זכה למכתבים ויחידויות בהם קיבל הוראות רבות ומפורטות. בשנת תשכ"ח הרבי נתן לו מאה ואחד דולר, בכדי שידפיסו את התניא במלבורן בפעם השניה.
בשנים האחרונות עמד בראש מכון הסמיכה שפתח בנו הנגיד יוסף יצחק גוטניק.
בחודש סיון תשס"ג הודיע הרב על פרישתו מתפקיד רב קהילת "אלווד", ובכ"ט תשרי תשס"ד, נפטר.
משפחתו
- אחיו, הרב שלום דובער גוטניק, ראש ישיבת חב"ד במלבורן אוסטרליה.
- בנו, הרב יוסף יצחק גוטניק.
- חתנו, ר' פנחס פלדמן.