הענדל ליברמן (פוטרפס): הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 57: | שורה 57: | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשל"ו]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשל"ו]] | ||
[[קטגוריה:חסידים שנפטרו עריריים]] | [[קטגוריה:חסידים שנפטרו עריריים]] | ||
[[קטגוריה:משפחת פוטרפס]] |
גרסה מ־00:04, 12 במאי 2023
![](/images/thumb/e/e4/%D7%9C%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%9F_%28%D7%A4%D7%95%D7%98%D7%A8%D7%A4%D7%A1%29%2C_%D7%94%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%9C_%284%29.jpg/300px-%D7%9C%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%9F_%28%D7%A4%D7%95%D7%98%D7%A8%D7%A4%D7%A1%29%2C_%D7%94%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%9C_%284%29.jpg)
![](/images/thumb/f/f8/%D7%94%D7%A0%D7%93%D7%9C_%D7%9C%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%90%D7%9F.jpg/250px-%D7%94%D7%A0%D7%93%D7%9C_%D7%9C%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%90%D7%9F.jpg)
ר' חנוך הענדל פוטרפס (מכונה בשם הענדל ליברמן), (י"ג ניסן תרס"א - י"ג באדר ב' תשל"ו) היה צייר חסידי, שזכה להיות מקורב למשפחת נשיאי חב"ד. ציוריו עוסקים בעיקר בתיעוד החיים החסידיים בעיירה.
תולדות חיים
נולד בי"ג ניסן תרס"א בעיירה פלעשניץ לאביו ר' מנחם מענדל פוטרפס. אחיו הינו המשפיע ר' מנחם מענדל פוטרפס.
בין השנים תרע"ג - תרע"ו למד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש. עם סיום לימודיו בישיבה נסחף מעט אחר זרם ההשכלה הכללי שנפוץ אז ברוסיה ונכנס לאוניברסיטה ללמוד ציור. מאוחר יותר נטש את האוניברסיטה, ועל פי הוראת אדמו"ר הרש"ב המשיך לעסוק בציור על טהרת הקודש.
בעת מלחמת העולם השנייה איבד את אשתו ושתי בנותיו ובשנת תש"ו החליף את שם משפחתו ל"ליברמן", שם זה דבק בו.
בשנת תש"ז הגיע לארצות הברית והפך לבן בית אצל בית רבי - אדמו"ר הריי"צ, הרבי והרבנית נחמה דינה.
זכה לקירובים רבים מהרבי, שאף נתן לו הוראות שונות בקשר לציורים[1].
ציוריו האומנותיים קנו להם שם בכל רחבי העולם, והוא השתתף בתצוגות בין לאומיות שזכו לחשיפה רחבה[2], והביאו לקידוש השם גדול.
נפטר בי"ג באדר ב' שנת תשל"ו.
ציור מפת העיירה ליובאוויטש
בשנת תשמ"ג יצא לאור הספר ליובאוויטש וחייליה של הרב רפאל נחמן כהן, שתיעד את תולדות הישיבה בליובאוויטש, את סדרי הלימודים שהיו נהוגים בה, ואת שמות התלמידים שלמדו בה מאז הקמתה ועד למלחמת העולם השנייה.
על מנת להגיש לקורא מוצר מושלם, הוא ביקש מליברמן לצייר לו מפה של העיירה ומבני הישיבה וחצר אדמו"ר הרש"ב, ולצורך הציור הוא הפגיש בינו לבין רבה של שכונת קראון הייטס הרב זלמן שמעון דווארקין, על מנת שיסייע לו במלאכתו[3].
מפת העיירה פורסמה בספר[4], אך לאחר מכן פורסמו מפות אחרות (ביניהם, של הרב יהודה חיטריק) שהיו שונות בכמה פרטים. בין החוקרים נתון ויכוח אילו מהמפות מדוייקות יותר.
אצל הרבי
![](/images/thumb/a/aa/%D7%9C%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%9F_%28%D7%A4%D7%95%D7%98%D7%A8%D7%A4%D7%A1%29%2C_%D7%94%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%9C_%283%29.jpg/300px-%D7%9C%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%9F_%28%D7%A4%D7%95%D7%98%D7%A8%D7%A4%D7%A1%29%2C_%D7%94%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%9C_%283%29.jpg)
על[5] פי בקשת הרבי והרבנית כל ציור שעשה - הראה לרבי ולרבנית.
באחד מציוריו צייר את הרבי עם שטריימל. כאשר הראה לרבי את הציור, הרבי אמר לו אבל אני הולך עם כובע כזה (בהצביעו על כובעו), ענה הענדל, אבל אני רוצה שהרבי שלי ילך עם כובע כזה (בהצביעו על הציור).
היה עומד מאחורי הרבי בהתוועדויות ומסמן בתנועות ידיים, לפי קצב הניגון.
באחד מיחידויותיו אמר לו הרבי (באידיש): אתה מזקני החסידים שלנו. הרב הענדל הביע תמיהה: אני? ענה לו הרבי: יש כאן פנים יפות ממך?.
לאחר פטירתו קרא הרבי לאחיו הרב מענדל פוטרפס ואמר (באידיש): עשה לי "טובה אישית"[6] תדפיס את הציורים של אחיך, שיראו איך החיים של יהודים היו נראים פעם.
חלק מציוריו |
---|
|
לקריאה נוספת
- אמנות יהודית בדור השביעי - מוסף חג הפסח תשפ"ג, עורך: מנחם זיגלבוים. מסכת הקשרים של הרבי עם האמנים הפופולריים: ר' הענדל ליברמן, ז'אק ליפשיץ, מיכל שוורץ, ר' ברוך נחשון, ר' יעקב אגם, ר' זלמן קליימן, ר' מיכאל מוצ'ניק, רפאל נוריאל, ר' חיים שרף ר' אליעזר טיפנברון ועוד.
משפחתו
- אחיו, המשפיע החסידי הרב מנחם מענדל פוטרפס
- גיסו הרב בנציון שמטוב
- גיסו הרב יהושע שניאור זלמן סרברנסקי
- אשתו וילדיו הי"ד נספו בשנות מלחמת העולם השנייה
הערות שוליים
- ↑ כגון בקשתו של הרבי לצייר ציור המתאר את עבודת 'ופרצת', כשהרבי מבאר לו פרטים שונים בנוגע לזה. ראו בכתבה באתר חב"ד COL.
- ↑ בין השאר, השתתף בתערוכה שנערכה בשנת תשכ"ח בדיטרויט שבמישיגן. התערוכה סוקרה בכלי התקשורת, והרבי שלח את ברכתו לתערוכה על ידי המזכיר קרינסקי. פרטים אודות תערוכה זו פורסמו בתשורה מחתונת משפחת קרינסקי, כ"ח סיוון תשע"ג עמודים 24-26.
- ↑ המוציא לאור לא סמך על זכרונו של הצייר בלבד, מכיוון שתקופת שהותו בליובאוויטש הייתה בגיל צעיר יחסית.
- ↑ בעמוד 15, נדפסה שוב בשבועון בית משיח גליון 316.
- ↑ דלהלן על פי סיפורי נכד אחיו הרב יוסף יצחק ליברוב.
- ↑ ביטוי נדיר מאת הרבי, המראה את גודל חיבת הרבי אליו ואל ציוריו.