מאיר שמחה חן (כפר חב"ד): הבדלים בין גרסאות בדף
מ (הוספת קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ד באמצעות HotCat) |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
(7 גרסאות ביניים של אותו משתמש אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{ | [[קובץ:מאיר שמחה חן תשפ''ב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב חן (תשפ"ב)]] | ||
הרב '''מאיר שמחה חן''' (נולד | {{פירוש נוסף|נוכחי=גבאי בית הכנסת בית מנחם ועסקן ציבורי הנמנה על מייסדי כפר חב"ד|אחר=גביר וחסיד ידוע מהעיר נעוול מחסידי אדמו"ר הרש"ב|ראו=מאיר שמחה חן}} | ||
הרב '''מאיר שמחה חן''' (נולד ב[[כ' אדר]] [[תרצ"ד]] 1934{{הערה|[https://s3.wasabisys.com/chabadlibrary/C/08_063.jpg בתצלום הכרטיס שמילא בספר החסידים] מופיע שנולד בשנת 1935 אך בוידאו 'עדכוני חב״ד;דור המשך של הנגרות בכפר חב"ד , הסרטון שלא כדאי לפספס, ר' מאיר שמחה חן , והאחיין פיצ׳ה פרידמן , והתמים משה הלפרין,' ברשת החברתית פייסבוק דקה: 1:06 הוא אומר שנולד בשנת תרצ"ד (שנת תרצ"ד כללה את השנים הלועזיות 1933 ו-1934 אך לא את שנת 1935).}}) הוא [[גבאי]] [[בית מנחם (כפר חב"ד)|בית הכנסת בית מנחם]], [[משפיע]] בבית הכנסת לצעירים, וחבר ועדת הביקורת של [[ועד כפר חב"ד|ועד]] האגודה. נמנה על מייסדי [[כפר חב"ד]]. | |||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
שורה 11: | שורה 12: | ||
בשנת [[תש"ט]] עלה לארץ יחד עם סביו הרב [[שניאור זלמן קלמנסון]] בהוראת [[אדמו"ר הריי"ץ]]. | בשנת [[תש"ט]] עלה לארץ יחד עם סביו הרב [[שניאור זלמן קלמנסון]] בהוראת [[אדמו"ר הריי"ץ]]. | ||
בשנים תש"ט - [[תשי"א]] למד בישיבות [[תומכי תמימים לוד]] ו[[אחי תמימים תל אביב]] | בשנים תש"ט - [[תשי"א]] למד בישיבות [[תומכי תמימים לוד]] ו[[אחי תמימים תל אביב]]. | ||
לקראת [[י"א ניסן]] [[תשכ"א]] נסע לרבי. לאחר שזכה בגורל על כרטיס הנסיעה, הוא נכנס לשני [[יחידות|יחידויות]] אל הרבי, אחת עם הגעתו לרבי ואחת לפני נסיעתו חזרה. ביחידות השניה כתב לרבי על תנאי נוחות מועדפים במגורים ב[[ארצות הברית]] ושאל את הרבי אם להישאר בארצות הברית ולא לעלות ארצה, הרבי העיר את תשומת ליבו לכך שהזכיר בשאלתו רק שיקולי נוחות גשמיים ולא כתב כלל על ההיבטים הרוחניים להצעת המעבר, לאחר מכן הורה לו הרבי לשוב למקומו בכפר חב"ד בהתאם להוראת אדמו"ר הריי"צ לסבו ולו לגור בכפר חב"ד. | לקראת [[י"א ניסן]] [[תשכ"א]] נסע לרבי. לאחר שזכה בגורל על כרטיס הנסיעה, הוא נכנס לשני [[יחידות|יחידויות]] אל הרבי, אחת עם הגעתו לרבי ואחת לפני נסיעתו חזרה. ביחידות השניה כתב לרבי על תנאי נוחות מועדפים במגורים ב[[ארצות הברית]] ושאל את הרבי אם להישאר בארצות הברית ולא לעלות ארצה, הרבי העיר את תשומת ליבו לכך שהזכיר בשאלתו רק שיקולי נוחות גשמיים ולא כתב כלל על ההיבטים הרוחניים להצעת המעבר, לאחר מכן הורה לו הרבי לשוב למקומו בכפר חב"ד בהתאם להוראת אדמו"ר הריי"צ לסבו ולו לגור בכפר חב"ד. | ||
שורה 17: | שורה 18: | ||
עסק לפרנסתו כמורה לנגרות ב[[בית הספר למלאכה]] בכפר. | עסק לפרנסתו כמורה לנגרות ב[[בית הספר למלאכה]] בכפר. | ||
משמש כגבאי בית הכנסת בית מנחם | בעת הריסת בית הכנסת הישן ובניית בית הכנסת בית מנחם כיהן כחבר בוועד הרחבת הבניין{{הערה|ראו את צילום מסמכי וועד ההרחבה בספר '''התמים הראשון''', שניאור זלמן רבינוביץ, תשפ"א, ישראל.}}. | ||
משמש כגבאי בית הכנסת בית מנחם , הוא אחראי על תפעול מניין [[קריאת התורה]] בחדר השני בבית הכנסת, נודע במנהגו לגבות התחייבויות לשינון מאמרי חסידות בע"פ [[עלייה לתורה|מהעולים לתורה]]. | |||
עם הקמתו של בית הכנסת לצעירים בכפר על ידי אחיינו הרב [[יוסף יצחק פרידמן (כפר חב"ד)|יוסף יצחק פרידמן]] נקרא לשמש כמשפיע במקום. | עם הקמתו של בית הכנסת לצעירים בכפר על ידי אחיינו הרב [[יוסף יצחק פרידמן (כפר חב"ד)|יוסף יצחק פרידמן]] נקרא לשמש כמשפיע במקום. | ||
שורה 41: | שורה 44: | ||
[[קטגוריה:משפחת חן]] | [[קטגוריה:משפחת חן]] | ||
[[קטגוריה:אישים בכפר חב"ד]] | [[קטגוריה:אישים בכפר חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:עסקנים חב"דיים]] | |||
[[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | [[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] | [[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ד]] | [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ד]] |
גרסה אחרונה מ־03:24, 13 באוגוסט 2024
הרב מאיר שמחה חן (נולד בכ' אדר תרצ"ד 1934[1]) הוא גבאי בית הכנסת בית מנחם, משפיע בבית הכנסת לצעירים, וחבר ועדת הביקורת של ועד האגודה. נמנה על מייסדי כפר חב"ד.
![](/images/thumb/a/a3/%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%A9%D7%9E%D7%97%D7%94_%D7%97%D7%9F_%D7%AA%D7%A9%D7%A4%27%27%D7%91.jpg/250px-%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%A9%D7%9E%D7%97%D7%94_%D7%97%D7%9F_%D7%AA%D7%A9%D7%A4%27%27%D7%91.jpg)
תולדות חייםעריכה
נולד בויטבסק שברוסיה לאביו המשפיע הרב דובער חן ולאמו פייגה.
בעודו ילד נמלט לבדו מגבולות רוסיה בבריחה הידועה שקיבלה לימים את הכינוי 'יציאת רוסיה תש"ו' כשהוא מצטרף עם דרכון מזוייף כבן משפחה לאחת ממשפחות החסידים שיצאו באותה שעה, בעוד הוריו נותרו מעבר למסך הברזל.
בשנים תש"ח - תש"ט שהה במחנה העצורים פוקינג שבגרמניה.
בשנת תש"ט עלה לארץ יחד עם סביו הרב שניאור זלמן קלמנסון בהוראת אדמו"ר הריי"ץ.
בשנים תש"ט - תשי"א למד בישיבות תומכי תמימים לוד ואחי תמימים תל אביב.
לקראת י"א ניסן תשכ"א נסע לרבי. לאחר שזכה בגורל על כרטיס הנסיעה, הוא נכנס לשני יחידויות אל הרבי, אחת עם הגעתו לרבי ואחת לפני נסיעתו חזרה. ביחידות השניה כתב לרבי על תנאי נוחות מועדפים במגורים בארצות הברית ושאל את הרבי אם להישאר בארצות הברית ולא לעלות ארצה, הרבי העיר את תשומת ליבו לכך שהזכיר בשאלתו רק שיקולי נוחות גשמיים ולא כתב כלל על ההיבטים הרוחניים להצעת המעבר, לאחר מכן הורה לו הרבי לשוב למקומו בכפר חב"ד בהתאם להוראת אדמו"ר הריי"צ לסבו ולו לגור בכפר חב"ד.
עסק לפרנסתו כמורה לנגרות בבית הספר למלאכה בכפר.
בעת הריסת בית הכנסת הישן ובניית בית הכנסת בית מנחם כיהן כחבר בוועד הרחבת הבניין[2].
משמש כגבאי בית הכנסת בית מנחם , הוא אחראי על תפעול מניין קריאת התורה בחדר השני בבית הכנסת, נודע במנהגו לגבות התחייבויות לשינון מאמרי חסידות בע"פ מהעולים לתורה.
עם הקמתו של בית הכנסת לצעירים בכפר על ידי אחיינו הרב יוסף יצחק פרידמן נקרא לשמש כמשפיע במקום.
משמש כחבר ועדת הביקורת של ועד האגודה בכפר, במשך שנים רבות הוא נבחר מדי מערכת בחירות על ידי התושבים.
נשוי לביילה.
משפחתועריכה
- בנו, יהודה.
- בנו, דוד.
- בתו, דבורה.
- בתו, לאה.
קישורים חיצונייםעריכה
- חיים שאול נוישטט, ראיון לתוכנית עדכוני חב"ד לרגל ג' תמוז תשפ"ד באתר גוגל דרייב
- הם כבר ניצחו בבחירה שלהם ראיון לאתר חב"ד און ליין על הבחירות לועד האגודה תשפ"ד
- "כך הייתה נראית חתונה בכפר": ר' מאיר שמחה חן חוגג 89
הערות שוליים
- ↑ בתצלום הכרטיס שמילא בספר החסידים מופיע שנולד בשנת 1935 אך בוידאו 'עדכוני חב״ד;דור המשך של הנגרות בכפר חב"ד , הסרטון שלא כדאי לפספס, ר' מאיר שמחה חן , והאחיין פיצ׳ה פרידמן , והתמים משה הלפרין,' ברשת החברתית פייסבוק דקה: 1:06 הוא אומר שנולד בשנת תרצ"ד (שנת תרצ"ד כללה את השנים הלועזיות 1933 ו-1934 אך לא את שנת 1935).
- ↑ ראו את צילום מסמכי וועד ההרחבה בספר התמים הראשון, שניאור זלמן רבינוביץ, תשפ"א, ישראל.